# data[].attributes.headline
План роботи секційного засідання класних керівників

# data[].attributes.subject
План роботи секційного засідання класних керівників

# data[].attributes.attachment_link.title
Серпнева нарада. План секційного засідання КК

# data[].attributes.headline
Аналітична довідка І семестр 2020/2021 н.р.

# data[].attributes.subject
Аналітична довідка І семестр 2020/2021 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.title
Звіт І семестр

# data[].attributes.headline
Аналітична довідка ІІ семестр 2020/2021 н.р.

# data[].attributes.subject
Аналітична довідка ІІ семестр 2020/2021 н.р.

# data[].attributes.attachment_link.title
Звіт  ІІ семестр

# data[].attributes.headline
Інформаційні матеріали МОНУ про організацію виховного процесу, лист від 16.07.2021 № 1/9-362 

# data[].attributes.subject
Інформаційні матеріали МОНУ про організацію виховного процесу, лист від 16.07.2021 № 1/9-362 

# data[].attributes.headline
НУШ: виховний процес -  невід"ємна складова

# data[].attributes.subject
НУШ: виховний процес -  невід"ємна складова

# data[].attributes.attachment_link.title
Стаття 15 ЗУ

# data[].attributes.headline
"Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

# data[].attributes.subject
"Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про затвердження Державної соціальної програми "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Державну соціальну програму "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року (далі - Програма), що додається.

2. Обласним, Київській міській державним адміністраціям під час складання проектів місцевих бюджетів на відповідний рік передбачати кошти, необхідні для виконання завдань і заходів Програми.

3. Міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади, обласним, Київській міській державним адміністраціям подавати щороку до 15 січня Міністерству соціальної політики інформацію про стан виконання Програми для її узагальнення і подання до 1 березня Кабінетові Міністрів України та Міністерству економічного розвитку і торгівлі.

Прем'єр-міністр України

В.ГРОЙСМАН

Інд. 73

ДЕРЖАВНА СОЦІАЛЬНА ПРОГРАМА
"Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

Мета Програми

Метою Програми є забезпечення послідовної імплементації положень Конвенції ООН про права дитини, розбудови ефективної системи захисту прав та інтересів дитини на рівні територіальної громади в умовах децентралізації, створення дружнього до дітей середовища відповідно до міжнародних стандартів та пріоритетів Стратегії Ради Європи з прав дитини (2016-2021 роки), а також досягнення Цілей Сталого Розвитку, затверджених Резолюцією Організації Об'єднаних Націй 70/1 "Перетворення нашого світу: Порядок денний у сфері сталого розвитку до 2030 року", у частині дотримання прав дітей.

Шляхи і способи розв'язання проблеми

Забезпечення раціонального використання ресурсів Програми та розв'язання проблеми передбачається шляхом концентрації зусиль органів державної влади і громадянського суспільства та здійснення комплексу заходів, спрямованих на виконання таких пріоритетів:

створення сприятливих умов для життя та розвитку дитини, а саме:

- розроблення та затвердження мінімальних стандартів благополуччя та безпеки дитини;

- забезпечення дитини якісною медичною допомогою від народження, у тому числі запровадження програм профілактики захворювань;

- удосконалення превентивних заходів, спрямованих на формування здорового способу життя підростаючого покоління;

- створення ефективного, доступного та доброзичливого освітнього середовища, спрямованого на розвиток дитини, її талантів, розумових і фізичних здібностей; забезпечення доступу до якісної освіти, насамперед у сільській місцевості;

- забезпечення духовного, морального і культурного розвитку дитини;

- інтеграція дітей, які утримуються в інтернатних закладах, у соціальний простір територіальної громади;

забезпечення рівних можливостей для всіх дітей, а саме:

- удосконалення системи захисту прав та інтересів дітей з інвалідністю, інтегрування їх у соціум; впровадження інтегрованих послуг для дітей зазначеної категорії в територіальній громаді;

- зміцнення системи захисту прав та інтересів дітей-сиріт і дітей, позбавлених батьківського піклування;

- забезпечення прав дітей-іноземців, дітей національних меншин та дітей, розлучених із сім'єю, які не є громадянами України у тому числі дітей-біженців та дітей, які потребують додаткового захисту;

- створення умов для всебічного розвитку дітей із сільської місцевості;

зміцнення інституту сім'ї та формування відповідального батьківства, а саме:

- підвищення рівня добробуту українських сімей, зокрема, у результаті зростання доходів від трудової діяльності;

- підвищення рівня адресності соціальної підтримки малозабезпечених сімей з дітьми;

- запровадження у територіальних громадах широкого спектру превентивних послуг з метою забезпечення рівного доступу до соціальних послуг за потребою;

- забезпечення догляду та виховання дітей, у тому числі дітей з інвалідністю, в сім'ях або в умовах, максимально наближених до сімейних, реформування та реорганізація інтернатних закладів;

- посилення роботи з профілактики бездоглядності та безпритульності дітей;

- запровадження раннього виявлення сімей з дітьми, які перебувають у складних життєвих обставинах, надання їм своєчасної та ефективної соціальної допомоги;

- удосконалення соціально-педагогічної роботи з формування відповідального батьківства, сімейних цінностей у підлітків, підготовка молоді до сімейного життя;

забезпечення захисту дітей від насильства, а саме:

- формування політики громадської нетерпимості до всіх форм насильства над дітьми в суспільстві;

- створення системи ефективної профілактики та протидії домашньому насильству над дітьми;

- здійснення заходів щодо протидії найгіршим формам дитячої праці, проституції та порнографії; захисту дітей від експлуатації, сексуального насильства і торгівлі людьми;

- активізація інформаційно-просвітницької роботи із запобігання усіх форм насильства над дітьми;

створення системи правосуддя, дружнього до дитини, а саме:

- впровадження дієвих форм і методів профілактики вчинення правопорушень дітьми;

- удосконалення системи захисту прав та інтересів дітей, які вчинили правопорушення;

- розвиток системи правосуддя, дружнього до дитини; впровадження ювенальної юстиції;

врахування найкращих інтересів та думки дитини під час прийняття рішень, а саме:

- удосконалення механізмів урахування думки дитини під час вирішення питань, що стосуються її життя;

- забезпечення ефективної взаємодії між громадськими організаціями та органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підтримка дитячих ініціатив;

- залучення громадянського суспільства до вирішення питань, пов'язаних із забезпеченням найкращих інтересів дитини;

забезпечення захисту прав та інтересів дитини у зоні воєнних дій чи збройних конфліктів, а саме:

- недопущення участі дітей у воєнних діях чи збройних конфліктів;

- забезпечення захисту прав дітей, які перебувають у зоні воєнних дій чи збройних конфліктах;

- впровадження комплексних заходів щодо створення умов для повноцінного життя та соціально-психологічної реабілітації дітей, які постраждали від воєнних дій чи збройного конфлікту та дітей, розлучених із сім'єю, які не є громадянами України та потребують міжнародного захисту;

створення безпечного інформаційного простору для дітей, а саме:

- забезпечення захисту персональних даних дитини та іншої конфіденційної інформації про неї, забезпечення безпеки дітей в інформаційному просторі;

- формування політики запобігання проявам радикалізму, расизму, ксенофобії та іншим формам екстремізму дітей;

- впровадження системи соціально-педагогічної роботи з батьками з питань безпеки дітей в інформаційному просторі;

активізація роді територіальної громади у вирішенні питань забезпечення прав дітей в умовах децентралізації, а саме:

формування громади, доброзичливої до дітей;

- гармонізація національного законодавства з прав дитини із світовими стандартами;

- удосконалення співробітництва з міжнародними організаціями у сфері забезпечення прав дітей.

Під час виконання Програми передбачається:

визначення пріоритетів, основних завдань і принципів реалізації державної політики у сфері захисту прав дитини;

розроблення та затвердження стандартів благополуччя та безпеки дитини;

розроблення показників (індикаторів) національного та регіонального рівня щодо забезпечення захисту прав та інтересів дитини;

модернізація системи захисту прав та інтересів дитини;

удосконалення та гармонізація національного законодавства у сфері прав дитини відповідно до міжнародних зобов'язань;

визначення ролі територіальної громади в умовах децентралізації влади щодо забезпечення прав і врахування інтересів дитини;

забезпечення захисту прав та інтересів дитини в умовах воєнних дій чи збройного конфлікту;

розроблення стратегії формування безпечного інформаційного простору для дітей.

Прогнозні обсяги та джерела фінансування Програми наведено в додатку 1.

Завдання і заходи

Завдання та заходи з виконання Програми наведено в додатку 2.

Очікувані результати, ефективність Програми

Виконання Програми дасть змогу:

удосконалити державну систему захисту прав та інтересів дітей, у тому числі дітей з інвалідністю, інтегрування їх у соціум;

поліпшити становище сімей з дітьми, мінімізувати ризики неналежного виховання дітей у сім'ях та вилучення з них дітей;

створити дружнє до дітей середовище в суспільстві відповідно до міжнародних зобов'язань;

забезпечити доступність дітей до всіх видів якісної медичної допомоги починаючи з народження;

забезпечити не менш як на 95 відсотків імунізацію дітей першого року життя;

забезпечити розвиток ефективного, доступного та доброзичливого освітнього середовища, спрямованого на розвиток дитини, її талантів, розумових і фізичних здібностей;

реалізувати право кожної дитини-сироти і дитини, позбавленої батьківського піклування, на виховання в сім'ї;

оптимізувати систему захисту прав та інтересів дітей, які постраждали від жорстокого поводження, зокрема експлуатації та сексуального насильства, забезпечивши охоплення 100 відсотків таких дітей необхідною допомогою;

модернізувати систему захисту прав та інтересів дітей, які вчинили правопорушення, шляхом удосконалення превентивних заходів, знижуючи щороку рівень рецидивної злочинності на 2 відсотки;

забезпечити раннє виявлення соціальних проблем, запобігання порушенням прав дитини шляхом удосконалення системи соціальних послуг у територіальних громадах;

запровадити дієвий механізм урахування думки дитини під час розв'язання питань, що стосуються її життя, збільшивши кількість дітей, охоплених різними формами громадської діяльності, до 30 відсотків.

Програмою передбачається здійснення моніторингу результативності та оцінювання ефективності заходів з виконання Програми.

Очікувані результати виконання Програми наведено у додатку 3.

Обсяги та джерела фінансування

Фінансування Програми передбачається здійснювати за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів.

Обсяг видатків, необхідних для виконання Програми визначається щороку під час складання проектів державного та місцевих бюджетів на відповідний рік з урахуванням їх реальних можливостей.

Орієнтовний обсяг фінансування Програми з державного бюджету становить у 2018 році - 2781755,8 тис. гривень, 2019 році - 2288372,2 тис., 2020 році - 2365309,11 тис., 2021 році - 1337805,18 тис. гривень.

Орієнтовний обсяг видатків з місцевих бюджетів становить у 2018 році - 214386,86 тис. гривень, 2019 році - 40549,71 тис., 2020 році - 57352,85 тис., 2021 році - 61765,51 тис. гривень.

ПАСПОРТ
Державної соціальної програми "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

1. Концепція Програми схвалена розпорядженням Кабінету Міністрів України від 5 квітня 2017 р. № 230 (Офіційний вісник України, 2017 р., № 31, ст. 952).

2. Програма затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2018 р. № 453.

3. Державний замовник Програми - Мінсоцполітики.

4. Керівник Програми - Міністр соціальної політики.

5. Виконавці заходів Програми - Мінсоцполітики, МВС, МЗС, Мінекономрозвитку, Мінрегіон, Мінкультури, МОЗ, МОН, Мінмолодьспорт, Мін'юст, ДМC, Держкомтелерадіо, обласні, Київська міська держадміністрації, а також міжнародні організації та громадські об'єднання (за згодою).

6. Строк виконання Програми - 2018-2021 роки.

7. Прогнозні обсяги та джерела фінансування:

Джерела фінансування

Обсяги фінансування, тис. гривень

У тому числі за роками

2018

2019

2020

2021

Державний бюджет

8773242,29

2781755,8

2288372,2

2365309,11

1337805,18

Місцевий бюджет

374054,93

214 386,86

40549,71

57352,85

61765,51

Усього

9147297,22

2996142,66

2328921,91

2422661,96

1399570,69

ЗАВДАННЯ І ЗАХОДИ
з виконання Державної соціальної програми "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

ОЧІКУВАНІ РЕЗУЛЬТАТИ
виконання Державної соціальної програми "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

Найменування завдання

Одиниця виміру

Усього

За роками

2018

2019

2020

2021

відсотків

30

10

10

10

осіб

775

775

-"-

763

763

одиниць

8

2

2

2

2

відсотків

4

1

1

1

1

одиниць

8

3

3

2

-"-

6

6

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Державної соціальної програми "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року

# data[].attributes.attachment_link.description
Про затвердження Державної соціальної програми "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року Кабінет Міністрів України постановляє: 1. Затвердити Державну соціальну програму "Національний план дій щодо реалізації Конвенції ООН про права дитини" на період до 2021 року (далі - Програма), що додається. 2.

# data[].attributes.headline
Державна цільова соціальна програма національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

# data[].attributes.subject
Державна цільова соціальна програма національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
...but your activity and behavior on this site made us think that you are a bot.

Note: A number of things could be going on here.

1. If you are attempting to access this site using an anonymous Private/Proxy network, please disable that and try accessing site again.

2. Due to previously detected malicious behavior which originated from the network you're using, please request unblock to site.

Incident ID: 4fe4313b-bqw7-46cd-9ddf-ec7f862ceb69

Please solve this CAPTCHA to request unblock to the website

# data[].attributes.attachment_link.description
but your activity and behavior on this site made us think that you are a bot. Note: A number of things could be going on here. If you are attempting to access this site using an anonymous Private/Proxy network, please disable that and try accessing site again.

# data[].attributes.headline
Національна стратегія розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі

# data[].attributes.subject
Національна стратегія розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Указ
Президента України

Про Національну стратегію розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі

З метою забезпечення додержання конституційних прав та свобод дитини, гарантій з охорони дитинства, реалізації прав дітей на освіту, безпечне для життя і здоров'я освітнє середовище, збереження та зміцнення здоров'я підростаючого покоління постановляю:

1. Схвалити Національну стратегію розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі (додається).

2. Кабінету Міністрів України щорічно затверджувати план заходів з реалізації Національної стратегії розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі, схваленої цим Указом.

3. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.

Президент України

В.ЗЕЛЕНСЬКИЙ

НАЦІОНАЛЬНА СТРАТЕГІЯ
розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі

І. Загальні положення

Національна стратегія розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі (далі - Національна стратегія) розроблена на основі аналізу сучасного стану освітнього середовища та забезпечення охорони життя і здоров'я учасників освітнього процесу.

Розроблення Національної стратегії обумовлене необхідністю побудови безпечного та здорового освітнього середовища у новій українській школі для забезпечення прав дітей на освіту, охорону здоров'я, створення умов для надання учням якісних освітніх та медичних послуг. Формування безпечного та здорового освітнього середовища сприятиме кращій реалізації інтелектуального, фізичного, соціального та емоційного розвитку учнів, їх потенціалу, а також матиме позитивний вплив на стан громадського здоров'я, економіки та демографії в цілому в Україні.

Національна стратегія ґрунтується на тому, що учні повинні оволодіти знаннями, уміннями, навичками, способами мислення стосовно:

створення і підтримки здорових та безпечних умов життя і діяльності людини як у повсякденному житті (у побуті, під час навчання та праці тощо), так і в умовах надзвичайних ситуацій;

основ захисту здоров'я та життя людини від небезпек, оцінки існуючих ризиків середовища та управління ними на індивідуальному рівні;

формування індивідуальних характеристик поведінки та звичок, що забезпечують необхідний рівень життєдіяльності (відповідно до потреб, інтересів тощо), достатній рівень фізичної активності та здорове довголіття;

усвідомлення важливості здорового способу життя та гармонійного розвитку, високої працездатності, духовної рівноваги, збереження та поліпшення власного здоров'я (підвищення імунітету, уникнення різних захворювань, підтримання нормальної ваги тіла тощо);

моделей безпечної та ненасильницької міжособистісної взаємодії з однолітками та дорослими у різних сферах суспільного життя;

знань і навичок здорового, раціонального та безпечного харчування, здійснення усвідомленого вибору на користь здорового харчування;

усвідомлення цінності життя та здоров'я, власної відповідальності та спроможності зберегти та зміцнити здоров'я, підвищити якість свого життя.

Надзвичайно важливим є оволодіння всіма зазначеними компетенціями не лише здобувачами освіти, їх батьками, педагогічними працівниками, наставниками, асистентами, а й іншими особами, які працюють із дітьми шкільного віку, забезпечують їх навчання, виховання та розвиток.

Національна стратегія розроблена на виконання Указу Президента України від 7 грудня 2019 року № 894 "Про невідкладні заходи щодо покращення здоров'я дітей" та конкретизує основні напрями реалізації розбудови безпечного і здорового освітнього середовища відповідно до Національної стратегії розвитку освіти в Україні на період до 2021 року, схваленої Указом Президента України від 25 червня 2013 року № 344; Концепції реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року, схваленої розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 грудня 2016 року № 988; Концепції розвитку охорони психічного здоров'я в Україні на період до 2030 року, схваленої розпорядженням Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2017 року № 1018, та Національного плану заходів щодо неінфекційних захворювань для досягнення глобальних цілей сталого розвитку, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 26 липня 2018 року № 530.

Національна стратегія розроблена з урахуванням стратегічних документів Всесвітньої організації охорони здоров'я, зокрема Глобальної стратегії охорони здоров'я жінок, дітей і підлітків на 2016 - 2030 роки, розробленої на підтримку Цілей сталого розвитку, та відповідно до Конвенції ООН про права дитини.

Формування та застосування учнями компетентностей, необхідних для здорового та безпечного життя, сприятиме досягненню глобальних цілей сталого розвитку, проголошених ООН (резолюція Генеральної Асамблеї ООН від 25 вересня 2015 року № 70/1) і підтриманих Україною відповідно до Указу Президента України від 30 вересня 2019 року № 722 "Про Цілі сталого розвитку України на період до 2030 року".

Національна стратегія визначає мету, стратегічні цілі, принципи, завдання та підходи у формуванні безпечного і здорового освітнього середовища для органів державної влади та органів місцевого самоврядування, закладів освіти, охорони здоров'я, соціального захисту, учасників освітнього процесу, громадськості.

ІІ. Сучасний стан розбудови безпечного і здорового освітнього середовища та проблеми, які потребують вирішення

Учні та педагогічні працівники потребують такого стану освітнього середовища, в якому вони відчуватимуть фізичну, психологічну, інформаційну та соціальну безпеку, комфорт і благополуччя. Батьки учнів як учасники освітнього процесу, що зацікавлені в існуванні максимально безпечного освітнього середовища, здатного забезпечити належні і безпечні умови навчання, виховання, розвитку дітей, для досягнення цих цілей мають долучатися та активно сприяти формуванню у дітей гігієнічних навичок та засад здорового і безпечного способу життя.

Безпечне і здорове освітнє середовище є сукупністю умов у закладі освіти, що унеможливлюють заподіяння учасникам освітнього процесу фізичної, майнової та/або моральної шкоди, зокрема внаслідок недотримання вимог санітарних, протипожежних та/або будівельних норм і правил, законодавства щодо кібербезпеки, захисту персональних даних, безпеки харчових продуктів та/або надання неякісних послуг з харчування, шляхом фізичного та/або психологічного насильства, експлуатації, дискримінації за будь-якою ознакою, приниження честі, гідності, ділової репутації (булінг (цькування), поширення неправдивих відомостей тощо), пропаганди та/або агітації, у тому числі з використанням кіберпростору, а також унеможливлюють вживання на території закладу освіти алкогольних напоїв, тютюнових виробів, наркотичних засобів, психотропних речовин.

Формування безпечного і здорового освітнього середовища вимагає вирішення низки проблем, зокрема, пов'язаних із фізичним, психологічним насильством та булінгом (цькуванням), безвідповідальним використанням Інтернету, недостатньою готовністю педагогічних працівників запобігати та протидіяти насильству та булінгу (цькуванню) серед учасників освітнього процесу, непопулярністю серед дітей та підлітків культури здорового харчування, малорухливим способом життя, належним рівнем їх медичного забезпечення, а також загалом несистемним підходом до формування культури здорового та безпечного способу життя у суспільстві, недостатністю співпраці різних соціальних інституцій у подоланні зазначених проблем.

Так, за даними опитування, проведеного у 2018 році Українським інститутом соціальних досліджень імені Олександра Яременка, 38 відсотків учнів-респондентів ставали жертвами образ протягом останніх двох місяців, а ображали інших у цей період 35 відсотків учнів. Поширеним явищем стала і практика цькування в Інтернеті (кібербулінг). Насильство та булінг (цькування) призводять до миттєвих та віддалених медичних, соціальних та економічних проблем. Наслідки можуть позначатися протягом усього життя. Серед них - проблеми із психічним здоров'ям, фізичні травми, рання вагітність та проблеми з репродуктивним здоров'ям, антисоціальна поведінка, інфекційні та неінфекційні захворювання, зниження академічної успішності та припинення навчання.

Однією з головних проблем здоров'я дітей є поширення надлишкової ваги тіла та ожиріння. Згідно зі статистичними даними Міністерства охорони здоров'я України за 2017 рік з 7 млн 615 тис. дітей віком до 17 років
13,3 відсотка страждали на ожиріння, і щороку в Україні фіксується приблизно 15,5 тис. нових випадків дитячого ожиріння. Діти з ожирінням більше піддаються ризику розвитку цукрового діабету 2-го типу та серцево-судинних захворювань, вони досить часто потерпають від стигми та дискримінації і, як наслідок, розвитку психологічних проблем та соціальної ізоляції. Причинами поширення надлишкової ваги та ожиріння серед дітей і підлітків переважно є нераціональне харчування та малорухливий спосіб життя.

За даними опитування Всесвітньої організації охорони здоров'я в рамках проекту "Здоров'я та поведінкові орієнтації учнівської молоді", у 2018 році 87,6 відсотка хлопців та 93,6 відсотка дівчат станом на час опитування не курили, що свідчить про позитивну тенденцію порівняно з аналогічними даними 2014 року. При цьому вживання спиртних напоїв залишалося досить поширеним серед підлітків - 40 відсотків учнів хоча б один раз вживали алкоголь. Серед 17-річних їх частка сягала 61 відсоток, вона збільшилася з 2014 року на 17 відсотків (у 2014 році мали досвід уживання алкоголю в середньому 44,8 відсотка); 22,8 відсотка учнів уживали алкоголь протягом останнього місяця (42 відсотки 17-річних). Кожен п'ятий, хто вживав алкоголь, робив це приблизно три - п'ять днів на місяць.

Статевий досвід до 18 років мали 40,3 відсотка хлопців та 27,8 відсотка дівчат. Із тих, хто отримав статевий досвід до повноліття (34 відсотки), отримали його саме до 15 років, а 30 відсотків тих, хто має статевий досвід, не користуються презервативами. Основним джерелом знань щодо статевих стосунків 58 відсотків підлітків назвали Інтернет.

Психічне здоров'я та благополуччя учнів є таким самим ключовим елементом, як і фізичне здоров'я. Порушення депресивного спектра, підвищений рівень тривожності та агресивності, самоушкоджувальна поведінка та суїцидальні спроби - одні з найпоширеніших проявів порушення психологічного благополуччя серед дітей та підлітків. Проблеми із психічним здоров'ям у дітей можуть призвести до погіршення результатів навчання, фізичного здоров'я, нестійких соціальних зв'язків та майбутніх перспектив самореалізації, а також різного роду девіантних форм поведінки. Відповідно додаткової уваги потребує профілактика психічних розладів, просвітницька робота з питань психо- та медіагігієни, розвиток та підвищення якості психологічних послуг у закладах освіти, первинної медичної допомоги, а також підтримка психічного здоров'я дітей та інших учасників освітнього процесу.

Проблемою, яка потребує розв'язання, є низький рівень культури безпечної, здорової поведінки та ненасильницької взаємодії у дітей шкільного віку, інших учасників освітнього процесу, погіршення стану здоров'я учнів, недостатній рівень доступності, безпечності і комфортності умов шкільного навчання.

Причинами такої проблеми є:

відсутність у переважної більшості дітей звичок здорового і безпечного способу життя, у тому числі здорового харчування, низький рівень їх рухової активності, недостатня сформованість у них навичок безпечної поведінки та ненасильницької, безконфліктної комунікації;

уразливість дітей шкільного віку під час використання Інтернету, нестача навичок безпечної поведінки в інформаційному середовищі, неконтрольований доступ до Інтернету під час освітнього процесу;

недостатній рівень ефективності освіти, яка забезпечує соціальний і здоров'язбережувальний компоненти навчання, медіа- та цифрову грамотність учнів, що можуть сприяти безпечній життєдіяльності, збереженню та зміцненню здоров'я, веденню здорового способу життя, безпечній комунікації;

недостатність і зношеність матеріально-технічної бази закладів освіти, що необхідна для здобуття якісної освіти та всебічного розвитку дітей, у тому числі для забезпечення здоров'язбережувального компонента навчання, а також для забезпечення здорових та нешкідливих умов навчання;

недостатня увага до створення у закладах освіти умов, що забезпечують фізичну безпеку та доступність освітнього середовища для всіх учнів, у тому числі з особливими освітніми потребами (відповідність вимогам пожежної, санітарно-епідеміологічної, екологічної безпеки, будівельним нормам з урахуванням принципів універсального дизайну та/або розумного пристосування);

відсутність ефективного та системного підходу в закладах освіти щодо попередження та реагування на прояви насильства та булінгу (цькування);

неналежні умови для організації достатнього, якісного, безпечного, збалансованого харчування дітей у закладах освіти;

відсутність стандартизованих норм харчування (в тому числі для дітей, які потребують спеціального дієтичного харчування) та фізичної активності відповідно до фізіологічних потреб учнів та рекомендацій Всесвітньої організації охорони здоров'я, що є бар'єром для формування знань та навичок здорового і безпечного способу життя;

застарілі державні санітарні правила і норми щодо влаштування, утримання закладів освіти та організації освітнього процесу та інші санітарні правила і норми у сфері освіти;

недостатній рівень медичного обслуговування дітей шкільного віку;

недостатньо ефективний психологічний супровід учасників освітнього процесу;

низький рівень залучення батьків до формування гігієнічних навичок та засад здорового і безпечного життя їх дітей;

недостатнє використання ресурсів взаємодії та партнерства між учасниками освітнього процесу, закладами освіти і закладами охорони здоров'я, закладами культури, соціальними службами, правоохоронними органами, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, громадськими організаціями, а також ресурсів волонтерської допомоги за відповідними напрямами.

III. Мета, стратегічні цілі та основні завдання Національної стратегії

Метою Національної стратегії є формування безпечних, комфортних та здорових умов навчання в закладах освіти, освітнього середовища, яке забезпечує оволодіння учнями компетентностями, необхідними для життя, формування культури безпечної та здорової поведінки.

Національна стратегія ґрунтується на принципах:

пріоритету прав і свобод дитини, забезпечення прав на освіту, охорону здоров'я, безпечні умови навчання та праці;

доступу учнів до навчання, виховання, розвитку в здоровому та безпечному освітньому середовищі без дискримінації за будь-якою ознакою;

відповідальної взаємодії відповідно до компетенції всіх учасників освітнього процесу, державних органів та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, громадських об'єднань у забезпеченні належних і безпечних умов навчання, виховання, розвитку учнів, а також формування у них гігієнічних навичок та засад здорового способу життя;

стимулювання особистої відповідальності людини за збереження та зміцнення здоров'я, забезпечення безпеки власної життєдіяльності та перетворення здорового та безпечного способу життя у повсякденну практику;

міжсекторального співробітництва та координації, комплексного підходу до організації здорового та безпечного освітнього середовища;

наукової доказовості підходів до розбудови безпечного та здорового середовища.

Реалізацію Національної стратегії передбачається здійснювати за такими стратегічними цілями:

здоров'язбережувальна складова освіти - зміст освіти та методики навчання формують в учнів компетентності, необхідні для здорового та безпечного життя, сприяють ухваленню рішень учнями щодо власного здоров'я, його збереження та дотримання здорового способу життя;

комплексність розвитку фізичної культури та посилення рухової активності - підвищити рівень фізичної активності учнів шляхом формування та реалізації комплексного підходу до фізичного розвитку в закладах освіти, що передбачає навчальні заняття з фізичної культури, загальну рухову активність учнів, широке залучення працівників закладів освіти, батьків та місцевих громад до культури фізичної активності;

розбудова системи здорового харчування, формування культури харчування та правильних харчових звичок - забезпечити учнів їжею та напоями, які відповідають сучасним принципам здорового харчування, рекомендаціям Всесвітньої організації охорони здоров'я та Міністерства охорони здоров'я України, сформувати культуру здорового харчування, правильних харчових звичок, основ здорового харчування та здорового способу життя;

удосконалення медичного обслуговування учнів та працівників закладів освіти - створення умов для медичного обслуговування дітей шкільного віку, проведення щорічних медичних оглядів, моніторингу стану здоров'я, здійснення лікувально-профілактичних заходів, у тому числі профілактики інфекційних та неінфекційних захворювань, виявлення чинників ризику та потенційних проблем із здоров'ям, забезпечення супроводу дітей шкільного віку із хронічними захворюваннями та надання екстреної медичної допомоги у випадку невідкладних станів, а також здійснення постійного спостереження за станом їх здоров'я та розвитком;

ефективне психологічне забезпечення освітнього процесу - створення в закладі освіти умов, які сприяють охороні психічного здоров'я учнів та педагогів, надання їм психологічної та соціально-педагогічної підтримки;

підготовка працівників закладу освіти та їх здоров'я - працівники закладів освіти дотримуються принципів здорового та безпечного способу життя, сприяють формуванню відповідних компетентностей в учнів, вміють запобігати проявам насильства та булінгу (цькування);

безпечність, доступність та інклюзивність освітнього середовища - у закладі освіти створені умови, що забезпечують належні та безпечні умови навчання, виховання, розвитку учнів, формування у них гігієнічних навичок та засад здорового способу життя, створені умови фізичної та психологічної безпеки учнів, з урахуванням їх потреб та можливостей, ефективного залучення та включення до освітнього процесу всіх дітей, у тому числі з особливими освітніми потребами;

міжсекторальна взаємодія та залучення соціальних інституцій - заклади охорони здоров'я, органи та установи у сферах молодіжної політики, спорту, соціального захисту, культури, правоохоронні органи співпрацюють у процесі створення та забезпечення функціонування здорового, безпечного, розвивального, інклюзивного освітнього середовища. У закладі освіти на основі міждисциплінарної взаємодії та комплексного підходу за участю всіх учасників освітнього процесу формується та підтримується освітнє середовище, що відповідає їх потребам у розвитку, збереженні здоров'я та безпеці. Батьки учнів, місцева громада, громадські організації та активісти заінтересовані у здоровому та безпечному способі життя дітей, активно долучаються до формування середовища, максимально сприятливого для всебічного розвитку та безпеки дітей.

Для реалізації стратегічних цілей Національної стратегії необхідним є здійснення таких завдань:

формування в учасників освітнього процесу гігієничних навичок та засад здорового способу життя, зокрема звичок здорового харчування, фізичної активності, безпечної комунікації;

створення сучасного, розвивального, безпечного, комфортного та інклюзивного освітнього середовища, яке сприяє збереженню та зміцненню здоров'я, захисту від небезпек, підвищенню рухової активності дітей;

забезпечення відповідності змісту повної загальної середньої освіти та методик навчання сучасним потребам дитини у збереженні та зміцненні здоров'я, захисті від небезпек, підвищенні рухової активності, безпечній комунікації;

упровадження принципу недискримінації, в тому числі конфіденційності щодо наявності будь-яких дискримінуючих ознак;

запобігання вживанню учнями, іншими учасниками освітнього процесу тютюну, алкоголю, наркотичних засобів, інших речовин із психоактивною дією, унеможливлення їх розповсюдження та вживання в закладі освіти та на прилеглих до нього територіях;

створення для учасників освітнього процесу можливості користуватися сучасною матеріально-технічною базою для забезпечення здоров'язбережувального компонента навчання, рухової активності, безпечних та нешкідливих умов (спортивні зали і майданчики, басейни, роздягальні, душові, туалети в будівлях закладів освіти, сучасний спортивний інвентар, нові/оновлені підручники, посібники, демонстраційне обладнання, широкосмуговий доступ до Інтернету тощо);

забезпечення готовності педагогічних працівників до надання якісних освітніх послуг у процесі забезпечення соціального та здоров'язбережувального компонентів навчання, формування інформаційно-комунікаційної компетентності учнів, психологічного супроводу учасників освітнього процесу, запобігання під час навчання проявам насильства та булінгу (цькування), порушенням прав дитини, зокрема шляхом використання Інтернету;

удосконалення механізму надання медичних послуг дітям шкільного віку;

інформування медичними працівниками учнів з питань вакцинації, профілактики інфекційних та неінфекційних захворювань, збереження свого сексуального та репродуктивного здоров'я, попередження поширення серед дітей та підлітків звичок, небезпечних для їх фізичного та/або психічного здоров'я;

удосконалення системи організації харчування в закладах освіти, яка має забезпечити формування культури здорового, збалансованого споживання їжі та питної води, а також модернізації обладнання для їдалень (харчоблоків) закладів освіти;

здійснення моніторингу процесів реалізації соціального і здоров'язбережувального компонентів навчання, забезпечення рухової активності учнів під час освітнього процесу, запобігання насильству та булінгу (цькуванню), забезпечення здорового харчування в закладі освіти;

упровадження в закладах освіти міжнародних програм із протидії проявам насильства та булінгу (цькування) і їх попередження;

удосконалення механізму психологічного супроводу та підтримки в закладах освіти, запровадження дієвого механізму взаємодії закладів освіти та охорони здоров'я для охорони психічного здоров'я дітей;

розвиток міжсекторального співробітництва та державно-приватного партнерства у забезпеченні функціонування здорового та безпечного освітнього середовища;

створення умов для активної участі громадськості у проведенні заходів з навчання учасників освітнього процесу навичкам здорового та безпечного способу життя, запобігання насильству та булінгу (цькуванню);

проведення ефективних інформаційних кампаній для учасників освітнього процесу, спрямованих на популяризацію здорового та безпечного способу життя, вакцинації, профілактики інфекційних та неінфекційних захворювань, протидію поширенню серед дітей та підлітків звичок, небезпечних для їх фізичного або психічного здоров'я.

IV. Очікувані результати реалізації Національної стратегії

Очікувані результати реалізації Національної стратегії:

у закладах освіти створено сучасне розвивальне, безпечне, комфортне та інклюзивне освітнє середовище, забезпечено впровадження заходів, спрямованих на формування гігієнічних навичок та засад здорового способу життя, протидію насильству, соціально-психологічне навчання;

навчання з метою збереження та зміцнення здоров'я, захисту від небезпек, підвищення рухової активності дітей є цікавим та ефективним;

стандарти освіти містять соціальну та здоров'язбережувальну складові, навчальні та типові освітні програми орієнтовані на реалізацію здоров'язбережувального компонента навчання;

заклади освіти відповідають критеріям санітарного та епідеміологічного благополуччя, мають сучасну матеріально-технічну базу для організації навчання, у тому числі формування здоров'язбережувальних компетенцій та забезпечення фізичної активності учнів;

організація харчування в закладах освіти здійснюється згідно із законодавством, усі учасники освітнього процесу мають доступ до здорової їжі та питної води;

матеріально-технічне забезпечення їдалень (харчоблоків) закладів освіти є сучасним і спроможним забезпечити потреби в здоровому та збалансованому харчуванні учнів, педагогічних працівників, інших учасників освітнього процесу;

педагогічні та медичні працівники закладів освіти запобігають, попереджують та протидіють будь-яким проявам насильства;

підвищено рівень навчання учнів із навчального предмета "фізична культура", а також залучення учнів до рухової активності під час занять з інших навчальних предметів і після занять;

психологічна служба та соціально-педагогічний патронаж у системі освіти надають ефективні послуги учасникам освітнього процесу;

оптимізовано діяльність медичної служби закладів освіти та підвищено якість її послуг;

працівники закладів освіти, батьки, інші учасники освітнього процесу та зацікавлені особи беруть активну участь у формуванні звичок здорового способу життя, фізичної активності та безпечної поведінки дітей.

V. Реалізація, моніторинг та оцінка виконання Національної стратегії

Реалізувати Національну стратегію передбачається протягом 2020 - 2024 років. На підставі визначених стратегічних цілей та завдань Кабінет Міністрів України щороку до 1 квітня затверджує план заходів на поточний рік щодо реалізації Національної стратегії, забезпечує його виконання на засадах відкритості та прозорості, звітує про його виконання.

Реалізація Національної стратегії забезпечується в межах компетенції спільними зусиллями державних органів, органів місцевого самоврядування та громадськості.

Відкритість та прозорість реалізації Національної стратегії забезпечується шляхом інформування про хід її реалізації, зокрема на вебсайтах відповідних органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

VІ. Фінансове забезпечення реалізації Національної стратегії

Реалізація Національної стратегії здійснюватиметься за рахунок коштів державного і місцевих бюджетів, а також з інших джерел, не заборонених законодавством.

Керівник Офісу
Президента України

А.ЄРМАК

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про Національну стратегію розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Безпечна і дружня до дитини школа

# data[].attributes.subject
Безпечна і дружня до дитини школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Головна сторінка

# data[].attributes.attachment_link.description
Не обрана стать. Вам необхідно перейти до профілю, обрати стать та зберегти внесені зміни.

# data[].attributes.headline
Портал превентивної освіти. Онлайн - курси

# data[].attributes.subject
Портал превентивної освіти. Онлайн - курси

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У цьому розділі ви можете ознайомитися і пройти навчання за онлайн-курсами, які є складовою курсів підвищення кваліфікації педагогічних працівників.

Короткий опис цих курсів наведено у вкладці "Таблиця курсів". Детальний опис програм курсів наведено за посиланням http://autta.org.ua/ua/PidvuschennyaKvalifikacii/. Всі курси рекомендовано МОН України для практичного використання.

Для обраного онлайн-курсу користувач самостійно визначає спосіб і траєкторію свого навчання. Для цього система надає такі можливості:

1. Обрати форму проходження курсу: онлайн (на будь якому пристрої, під'єднаному до мережі інтернет), оффлайн (на комп'ютері в автономному режимі), роздрукований курс.

2. Ознайомитися зі змістом онлайн-курсу без реєстрації. Щоб отримати електронний сертифікат, користувач має зареєструватися і пройти модульні та підсумковий тести.

3. Зареєструватися і створити особистий кабінет. В особистому кабінеті користувачу доступні всі можливості онлайн-навчання: проходити курс, перевіряти поточні результати за темами, проходити тести за модулями, а у разі успішного проходження тестів за всіма модулями - пройти підсумковий тест.

4. Користувачі мають можливість проходити курс у зручний для них час. Послідовність вивчення навчального матеріалу курсу також визначається користувачами. Їх поточні результати проходження курсу зберігаються. Кількість спроб пройти модульні і підсумковий тести необмежена.

У разі успішного проходження онлайн-курсу зареєстрований користувач(ка) автоматично отримає відповідний документ (електронний сертифікат). Сертифікат має унікальний номер і містить ПІБ, під якими користувач(ка) зареєструвався(лася).

Електронний сертифікат є підтвердженням успішного проходження онлайн-курсу. Він є обов'язковим документом для отримання сертифікату про підвищення кваліфікації від уповноваженого суб'єкта за відповідними програмами підвищення кваліфікації http://autta.org.ua/ua/PidvuschennyaKvalifikacii/.

Якщо ви раніше вже пройшли передбачені цими програмами онлайн-курси, ми зарахуємо їх при видачі сертифікату уповноваженим суб'єктом про підвищення кваліфікації. За вашим бажанням можете віднести їх у щорічне підтвердження підвищення кваліфікації за попередні роки (починаючи з жовтня 2017) або врахувати їх у поточному році.

Детальну інструкцію про те, як працювати над онлайн-курсом можна переглянути та завантажити безпосередньо в кожному онлайн-курсі.

У вкладках використовуються такі абревіатури онлайн-курсів:

Курс ОЗК ‑ "Теоретичні основи формування здоров'язбережувальної компетентності", обсяг 60 год (2 кредита ЄКТС).

Курс ВЖР ‑ "Вчимося жити разом. Теоретичні основи розвитку соціальних навичок дітей і підлітків", обсяг 30 год (1 кредит ЄКТС)

Курс ЯДС ‑ "Теоретичні основи компетентісного навчання за інтегрованим курсом "Я досліджую світ"", обсяг 24 год (0,8 кредита ЄКТС)

Курс ООЖН ‑ "Освіта на основі життєвих навичок. Теоретичні і методичні основи", обсяг 24 год (0,8 кредита ЄКТС)

Курс БДДШ ‑ "Безпечна і дружня до дитини школа. Ключові ідеї і засадничі принципи", обсяг 18 год (0,6 кредита ЄКТС)

Курс ЗОЕ - "Заклади освіти в умовах епідемії", обсяг 6 год (0,2 кредита ЄКТС)

У цьому розділі ви також маєте доступ до онлайн-системи "Експрес-оцінювання", яка є компонентом курсу підвищення кваліфікації за програмою "Безпечна і дружня до дитини школа".

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн-курси

# data[].attributes.attachment_link.description
У цьому розділі ви можете ознайомитися і пройти навчання за онлайн-курсами, які є складовою курсів підвищення кваліфікації педагогічних працівників. Короткий опис цих курсів наведено у вкладці "Таблиця курсів". Детальний опис програм курсів наведено за посиланням http://autta.org.ua/ua/PidvuschennyaKvalifikacii/. Всі курси рекомендовано МОН України для практичного використання. Для обраного онлайн-курсу користувач самостійно визначає спосіб і траєкторію свого навчання.

# data[].attributes.headline
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №722/2019 "Про цілі сталого розвитку України на період до 2030 року"

# data[].attributes.subject
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №722/2019 "Про цілі сталого розвитку України на період до 2030 року"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційне інтернет-представництво Президента України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
З метою забезпечення національних інтересів України щодо сталого розвитку економіки, громадянського суспільства і держави для досягнення зростання рівня та якості життя населення, додержання конституційних прав і свобод людини і громадянина постановляю:

1. Підтримуючи проголошені резолюцією Генеральної Асамблеї Організації Об'єднаних Націй від 25 вересня 2015 року № 70/1 глобальні цілі сталого розвитку до 2030 року та результати їх адаптації з урахуванням специфіки розвитку України, викладені у Національній доповіді "Цілі сталого розвитку: Україна", забезпечувати дотримання Цілей сталого розвитку України на період до 2030 року:

1) подолання бідності;

2) подолання голоду, досягнення продовольчої безпеки, поліпшення харчування і сприяння сталому розвитку сільського господарства;

3) забезпечення здорового способу життя та сприяння благополуччю для всіх у будь-якому віці;

4) забезпечення всеохоплюючої і справедливої якісної освіти та заохочення можливості навчання впродовж усього життя для всіх;

5) забезпечення гендерної рівності, розширення прав і можливостей усіх жінок та дівчат;

6) забезпечення доступності та сталого управління водними ресурсами та санітарією;

7) забезпечення доступу до недорогих, надійних, стійких і сучасних джерел енергії для всіх;

8) сприяння поступальному, всеохоплюючому та сталому економічному зростанню, повній і продуктивній зайнятості та гідній праці для всіх;

9) створення стійкої інфраструктури, сприяння всеохоплюючій і сталій індустріалізації та інноваціям;

10) скорочення нерівності;

11) забезпечення відкритості, безпеки, життєстійкості й екологічної стійкості міст, інших населених пунктів;

12) забезпечення переходу до раціональних моделей споживання і виробництва;

13) вжиття невідкладних заходів щодо боротьби зі зміною клімату та її наслідками;

14) збереження та раціональне використання океанів, морів і морських ресурсів в інтересах сталого розвитку;

15) захист та відновлення екосистем суші та сприяння їх раціональному використанню, раціональне лісокористування, боротьба з опустелюванням, припинення і повернення назад (розвертання) процесу деградації земель та зупинка процесу втрати біорізноманіття;

16) сприяння побудові миролюбного и відкритого суспільства в інтересах сталого розвитку, забезпечення доступу до правосуддя для всіх і створення ефективних, підзвітних та заснованих на широкій участі інституцій на всіх рівнях;

17) зміцнення засобів здійснення й активізація роботи в рамках глобального партнерства в інтересах сталого розвитку.

Цілі сталого розвитку України на період до 2030 року є орієнтирами для розроблення проектів прогнозних і програмних документів, проектів нормативно-правових актів з метою забезпечення збалансованості економічного, соціального та екологічного вимірів сталого розвитку України.

2. Кабінету Міністрів України забезпечити:

1) проведення у двомісячний строк із залученням вчених, експертів, представників громадських об'єднань аналізу прогнозних і програмних документів з урахуванням Цілей сталого розвитку України на період до 2030 року та за результатами такого аналізу у разі необхідності вжити заходів щодо їх удосконалення;

2) упровадження дієвої системи моніторингу реалізації Цілей сталого розвитку України на період до 2030 року та оприлюднення його результатів щороку до 1 березня року, який настає за звітним.

3. Рекомендувати Національній академії наук України, Національній академії аграрних наук України, Національній академії медичних наук України, Національній академії педагогічних наук України, Національній академії правових наук України, Національній академії мистецтв України враховувати Цілі сталого розвитку України на період до 2030 року під час визначення напрямів наукових досліджень.

4. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.
Президент України В.ЗЕЛЕНСЬКИЙ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
указ президента україни №722/2019

# data[].attributes.attachment_link.title
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №722/2019 - Офіційне інтернет-представництво Президента України

# data[].attributes.attachment_link.description
З метою забезпечення національних інтересів України щодо сталого розвитку економіки, громадянського суспільства і держави для досягнення зростання рівня та якості життя населення, додержання конституційних прав і свобод людини і громадянина постановляю: 1.

# data[].attributes.headline
Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)"

# data[].attributes.subject
Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ЗАКОН УКРАЇНИ

Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)

(Відомості Верховної Ради (ВВР), 2019, № 5, ст.33)

Верховна Рада України постановляє:

I. Внести зміни до таких законодавчих актів України:

1. У Кодексі України про адміністративні правопорушення (Відомості Верховної Ради УРСР, 1984 р., № 51, ст. 1122):

1) частину другу статті 13 після цифр "173" доповнити цифрами "173-4";

2) доповнити статтею 173-4 такого змісту:

"Стаття 173 -4. Булінг (цькування) учасника освітнього процесу

Булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров'ю потерпілого, -

тягне за собою накладення штрафу від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до сорока годин.

Діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене групою осіб або повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, -

тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин.

Діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, -

тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від двадцяти до сорока годин.

Діяння, передбачене частиною другою цієї статті, вчинене малолітньою або неповнолітньою особою віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, -

тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин.

Неповідомлення керівником закладу освіти уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про випадки булінгу (цькування) учасника освітнього процесу -

тягне за собою накладення штрафу від п'ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням до двадцяти процентів заробітку";

3) абзац перший частини третьої статті 184 доповнити словами та цифрами "крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу";

4) статтю 221 після цифр "173-173-2" доповнити цифрами "173-4";

5) абзац другий пункту 1 частини першої статті 255 після цифр "173-173-2" доповнити цифрами "173-4".

2. У Законі України "Про освіту" (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 38-39, ст. 380):

1) частину першу статті 1 доповнити пунктом 3-1 такого змісту:

"3-1) булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров'ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є:

систематичність (повторюваність) діяння;

наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності);

дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого";

2) частину другу статті 25 після абзацу дев'ятого доповнити новим абзацом такого змісту:

"здійснює контроль за виконанням плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти; розглядає скарги про відмову у реагуванні на випадки булінгу (цькування) за заявами здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та приймає рішення за результатами розгляду таких скарг; сприяє створенню безпечного освітнього середовища в закладі освіти та вживає заходів для надання соціальних та психолого-педагогічних послуг здобувачам освіти, які вчинили булінг (цькування), стали його свідками або постраждали від булінгу".

У зв'язку з цим абзац десятий вважати абзацом одинадцятим;

3) частину третю статті 26 після абзацу дев'ятого доповнити п'ятьма новими абзацами такого змісту:

"забезпечує створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу (цькування), у тому числі:

з урахуванням пропозицій територіальних органів (підрозділів) Національної поліції України, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я, головного органу у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, служб у справах дітей та центрів соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді розробляє, затверджує та оприлюднює план заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти;

розглядає заяви про випадки булінгу (цькування) здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та видає рішення про проведення розслідування; скликає засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) для прийняття рішення за результатами проведеного розслідування та вживає відповідних заходів реагування;

забезпечує виконання заходів для надання соціальних та психолого-педагогічних послуг здобувачам освіти, які вчинили булінг, стали його свідками або постраждали від булінгу (цькування);

повідомляє уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України та службі у справах дітей про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти".

У зв'язку з цим абзац десятий вважати абзацом п'ятнадцятим;

4) частину другу статті 30 після абзацу двадцятого доповнити чотирма новими абзацами такого змісту:

"правила поведінки здобувача освіти в закладі освіти;

план заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладі освіти;

порядок подання та розгляду (з дотриманням конфіденційності) заяв про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти;

порядок реагування на доведені випадки булінгу (цькування) в закладі освіти та відповідальність осіб, причетних до булінгу (цькування)".

У зв'язку з цим абзац двадцять перший вважати абзацом двадцять п'ятим;

5) у статті 53:

у частині першій:

абзац десятий після слів "форм насильства та експлуатації" доповнити словами "булінгу (цькування)";

після абзацу десятого доповнити новим абзацом такого змісту:

"отримання соціальних та психолого-педагогічних послуг як особа, яка постраждала від булінгу (цькування), стала його свідком або вчинила булінг (цькування)".

У зв'язку з цим абзаци одинадцятий - сімнадцятий вважати відповідно абзацами дванадцятим - вісімнадцятим;

частину третю доповнити абзацом шостим такого змісту:

"повідомляти керівництво закладу освіти про факти булінгу (цькування) стосовно здобувачів освіти, педагогічних, науково-педагогічних, наукових працівників, інших осіб, які залучаються до освітнього процесу, свідком яких вони були особисто або про які отримали достовірну інформацію від інших осіб";

6) у статті 54:

частину першу доповнити абзацом двадцятим такого змісту:

"захист під час освітнього процесу від будь-яких форм насильства та експлуатації, у тому числі булінгу (цькування), дискримінації за будь-якою ознакою, від пропаганди та агітації, що завдають шкоди здоров'ю";

частину другу доповнити абзацом чотирнадцятим такого змісту:

"повідомляти керівництво закладу освіти про факти булінгу (цькування) стосовно здобувачів освіти, педагогічних, науково-педагогічних, наукових працівників, інших осіб, які залучаються до освітнього процесу, свідком якого вони були особисто або інформацію про які отримали від інших осіб, вживати невідкладних заходів для припинення булінгу (цькування)";

7) у статті 55:

у частині другій:

абзац восьмий після слів "закладу освіти" доповнити словами "у тому числі щодо надання соціальних та психолого-педагогічних послуг особам, які постраждали від булінгу (цькування), стали його свідками або вчинили булінг (цькування), про";

доповнити абзацами дев'ятим і десятим такого змісту:

"подавати керівництву або засновнику закладу освіти заяву про випадки булінгу (цькування) стосовно дитини або будь-якого іншого учасника освітнього процесу;

вимагати повного та неупередженого розслідування випадків булінгу (цькування) стосовно дитини або будь-якого іншого учасника освітнього процесу;

частину третю доповнити абзацами одинадцятим і дванадцятим такого змісту:

"сприяти керівництву закладу освіти у проведенні розслідування щодо випадків булінгу (цькування);

виконувати рішення та рекомендації комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) в закладі освіти";

8) частину першу статті 64 після абзацу восьмого доповнити двома новими абзацами такого змісту:

"з урахуванням пропозицій центрального органу виконавчої влади з питань формування і реалізації державної політики у сфері захисту прав і свобод людини та громадянина, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров'я, головного органу у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань сім'ї та дітей, розробляє та затверджує план заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти, порядок реагування на випадки булінгу (цькування), порядок застосування заходів виховного впливу;

узагальнює та оприлюднює інформацію про випадки булінгу (цькування) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзаци дев'ятий - двадцять шостий вважати відповідно абзацами одинадцятим - двадцять восьмим;

9) частину першу статті 65 після абзацу шостого доповнити новим абзацом такого змісту:

"сприяють розробленню плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзаци сьомий і восьмий вважати відповідно абзацами восьмим і дев'ятим;

10) у статті 66:

частину першу після абзацу сьомого доповнити новим абзацом такого змісту:

"сприяють розробленню плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзац восьмий вважати абзацом дев'ятим;

частину другу після абзацу одинадцятого доповнити новим абзацом такого змісту:

"сприяють розробці плану заходів, спрямованих на запобігання та протидію булінгу (цькуванню) в закладах освіти".

У зв'язку з цим абзац дванадцятий вважати абзацом тринадцятим;

11) пункт 2 частини другої статті 71 доповнити абзацом п'ятим такого змісту:

"випадків булінгу (цькування) в закладах освіти та заходів реагування на такі випадки, вжитих керівництвом закладу освіти або його засновником";

12) частину четверту статті 73 після абзацу третього доповнити двома новими абзацами такого змісту:

"здійснювати перевірку заяв про випадки булінгу (цькування) в закладі освіти, повноту та своєчасність заходів реагування на такі випадки з боку педагогічних, науково-педагогічних, наукових працівників, керівництва та засновника закладу освіти;

аналізувати заходи для надання соціальних та психолого-педагогічних послуг здобувачам освіти, які постраждали від булінгу (цькування), стали його свідками або вчинили булінг (цькування)".

У зв'язку з цим абзаци четвертий - восьмий вважати відповідно абзацами шостим - десятим;

13) частину другу статті 76 викласти в такій редакції:

"2. Соціально-педагогічний патронаж у системі освіти сприяє взаємодії закладів освіти, сім'ї і суспільства у вихованні здобувачів освіти, їх адаптації до умов соціального середовища, забезпечує профілактику та запобігання булінгу (цькуванню), надання консультативної допомоги батькам, психологічного супроводу здобувачів освіти, які постраждали від булінгу (цькування), стали його свідками або вчинили булінг (цькування). Соціально-педагогічний патронаж здійснюється соціальними педагогами".

II. Прикінцеві положення

1. Цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

2. Кабінету Міністрів України протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом:

привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом;

забезпечити приведення міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Президент України

П.ПОРОШЕНКО

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Закон України "Про запобігання та протидію домашньому насильству"

# data[].attributes.subject
Закон України "Про запобігання та протидію домашньому насильству"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про запобігання та протидію домашньому насильству

# data[].attributes.headline
Освітня програма позитивного розвитку “Соціальні та емоційні компетентності ХХІ століття”

# data[].attributes.subject
Освітня програма позитивного розвитку “Соціальні та емоційні компетентності ХХІ століття”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Що таке Lions Quest?

Це програма (навчально-методичний комплекс) для
розвитку особистих та соціальних компетенцій учнів.

Додається та інтегрується до звичайних академічних програм

Для 1-12 класів

Повністю адаптована для України

Схвалена МОН України для використання

Відповідає концепції "Нової української школи"

Міжнародна програма, упроваджується в 98 країнах світу протягом 30 років
Основою програми є Соціально-Емоційне Навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
Lions Quest: Lions Clubs International Ukraine

# data[].attributes.attachment_link.description
Це програма (навчально-методичний комплекс) для розвитку особистих та соціальних компетенцій учнів. Додається та інтегрується до звичайних академічних програм Для 1-12 класів Повністю адаптована для України Схвалена МОН України для використання Відповідає концепції "Нової української школи" Міжнародна програма, упроваджується в 98 країнах світу протягом 30 років Основою програми є Соціально-Емоційне Навчання

# data[].attributes.headline
Питання Державної соціальної програми запобігання та протидії домашньому насильству та насильству за ознакою статі на період до 2025 року

# data[].attributes.subject
Питання Державної соціальної програми запобігання та протидії домашньому насильству та насильству за ознакою статі на період до 2025 року

# data[].attributes.headline
Програма виховних заходів "ОСОБИСТА ГІДНІСТЬ. БЕЗПЕКА ЖИТТЯ. ГРОМАДЯНСЬКА ПОЗИЦІЯ"

# data[].attributes.subject
Програма виховних заходів "ОСОБИСТА ГІДНІСТЬ. БЕЗПЕКА ЖИТТЯ. ГРОМАДЯНСЬКА ПОЗИЦІЯ"

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Особиста гідність. Безпека життя. Громадянська позиція

# data[].attributes.headline
Наказ МОН від 02.10.2018 № 1047 “Про затвердження Методичних рекомендацій щодо виявлення реагування на випадки домашнього насильства і взаємодії педагогічних працівників із іншими органами та службами"

# data[].attributes.subject
Наказ МОН від 02.10.2018 № 1047 “Про затвердження Методичних рекомендацій щодо виявлення реагування на випадки домашнього насильства і взаємодії педагогічних працівників із іншими органами та службами"

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації МОНУ щодо запобігання та протидії насильству, лист від 18.05.2018 № 1/11-5480

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації МОНУ щодо запобігання та протидії насильству, лист від 18.05.2018 № 1/11-5480

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

ЛИСТ

Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій
Інститутам післядипломної педагогічної освіти

Методичні рекомендації щодо запобігання та протидії насильству

Заступник Міністра

П. Хобзей

Додаток
до листа Міністерства освіти і науки України
18.05.2018 N 1/11-5480

МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ
"Запобігання та протидія насильству"

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" (далі - Закон) домашнім насильством визнаються діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім'ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім'єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

* насильство завжди здійснюється за попереднього наміру, тобто умисно. Це означає, що особа, яка вчинила насильство, усвідомлювала або повинна була усвідомлювати характер вчинюваних нею дій або бездіяльності, передбачала або могла передбачити (виходячи з її фізичного і психічного стану) можливість настання таких шкідливих наслідків, як заподіяння моральної шкоди, шкоди фізичному або психічному здоров'ю іншого члена сім'ї. Необхідно відзначити, що вчинення насильства у стані алкогольного сп'яніння не виключає можливості особи усвідомлювати і передбачати настання шкідливих наслідків. Згідно з Кримінальним кодексом України особа, яка скоїла злочини в стані сп'яніння внаслідок вживання алкоголю, наркотичних засобів або інших одурманюючих засобів, підлягає кримінальній відповідальності ³;

Методичні рекомендації щодо організації роботи дільничних інспекторів міліції з протидії насильству в сім'ї ³ / Укладачі: Запорожцев А. В., Брижик В. О., Мусієнко О. М., Заброда Д. Г., Басиста І. В. - Київ, 2010. - 172 с.

Законодавство України у сфері протидії домашньому насильству закріплює чотири форми такого насильства: фізичне, сексуальне, психологічне, економічне.

Прояви психологічного насильства⁴:

Вид насильства

Ознаки

* Погіршення фізичного й психічного здоров'я, емоційні та неврологічні розлади.

* Головний біль, біль у м'язах, синці, забиті місця відсутність зубів, ушкодження кісток та м'яких тканин, наявність частково залікованих попередніх травм, сліди укусів, опіки незвичайної форми та в різних частинах тіла.

* Поганий догляд за ротовою порожниною, недотримання правил особистої гігієни, відсутність догляду за волоссям, нігтями.

* Втрата ваги, зневоднення.

* Неможливість розпоряджатися сімейним бюджетом та власними коштами.

* Відмова від праці або навчання під тиском; праця на посаді/робочому місці, обраному під тиском.

* Робота, зумовлена необхідністю утримувати того, хто водночас контролює (відбирає) всі гроші.

* Одяг, взуття, що не відповідають сезону та погоді; старе вбрання; наочні ознаки існування в злиднях (незважаючи на реальні прибутки).

* Недоїдання.

* Порушення сексуальності, зокрема зниження або втрата сексуального потягу.

* Інфекції, що передаються статевим шляхом.

* Травми та пошкодження статевих органів.

* Наявність викидів, мертвонароджених дітей та небажаних вагітностей.

* Страхи, тривожність, постійне почуття небезпеки (завжди перебуває напоготові), нерішучість, повна безініціативність та відчуття безпорадності.

* Труднощі з концентрацією.

* Наявність скарг психосоматичного характеру.

* Депресія; нав'язливі рухи та думки, схильність до одноманітних рухів та дій на кшталт розгойдування в кріслі, різання паперу, розчісування одного й того ж пасма волосся тощо.

* Надмірне збудження, безсоння або, навпаки, підвищена сонливість та уповільнення рухів (останні вважаються проявом "лінощів", "нездатності добре виконувати свої домашні обов'язки" та підсилюють почуття провини).

* Втрата соціальних контактів з родичами, друзями, гостре відчуття/прагнення самотності та ізольованості.

* Уникання погляду в очі.

* Суїцидальні наміри, погрози позбавити себе життя.

* Почуття провини, сорому за отримані фізичні ушкодження.

* Звуження свідомості, нездатність адекватно оцінювати ситуацію, власне майбутнє, свої вчинки та вчинки інших людей, поєднання підозрілості з безмежною довірливістю.

* Відкладання часу звернення за допомогою або відмова від неї чи будь-якого зовнішнього втручання, спрямованого на вияснення та зміну ситуації.

____________Мірошниченко А. В. Насильство в сім'ї [Електронний ресурс] / А. В. Мірошниченко // Правова освіта. Сайт Головного управління юстиції у Кіровоградській області. - Режим доступу:
⁸ http://pravovaosvita.ucoz.ua/publ/nasilstvo_v_sim_39_ji/1-1-0-13

____________Стромило А. П. Насильство над дітьми та його наслідки / А. П. Стромило, С. А. Мукомел
¹⁰ // Вісник Черкаського університету. Науковий журнал. - 2010. - N 121. - С. 140 - 143.

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо запобігання та протидії насильству | LIGA:ZAKON

# data[].attributes.attachment_link.description
Методичні рекомендації щодо запобігання та протидії насильству. Лист, Методичні рекомендації від 18.05.2018 № 1/11-5480

# data[].attributes.headline
Банк досвіду виховної роботи, ІМЗО

# data[].attributes.subject
Банк досвіду виховної роботи, ІМЗО

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Банк досвіду виховної роботи

# data[].attributes.attachment_link.description
Національно-патріотичне виховання Громадянсько-патріотичне виховання Правове виховання Морально-духовне виховання Військово-патріотичне виховання Родинно-сімейне виховання Естетичне виховання Екологічне виховання Туристсько-краєзнавче виховання Формування здорового способу життя Учнівське самоврядування Модель інноваційної виховної системи Діяльність класного керівника Робота з обдарованими дітьми Пришкільні табори Тьютор в загальноосвітньому навчальному закладі Трудове виховання Превентивне виховання Гуманітарне виховання

# data[].attributes.headline
Лист МОНмолодьспорту від 04.07.2012 № 1/9-488 “Щодо організації та проведення “години психолога” у загальноосвітніх навчальних закладах”

# data[].attributes.subject
Лист МОНмолодьспорту від 04.07.2012 № 1/9-488 “Щодо організації та проведення “години психолога” у загальноосвітніх навчальних закладах”

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.headline
Інформаційно-освітня протиалкогольна програма "Сімейна розмова" (7-8 класи)

# data[].attributes.subject
Інформаційно-освітня протиалкогольна програма "Сімейна розмова" (7-8 класи)

# data[].attributes.headline
Положення про класного керівника               навчального закладу системи загальної                          середньої освіти 

# data[].attributes.subject
Положення про класного керівника               навчального закладу системи загальної                          середньої освіти 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
 N 434 від 06.09.2000 Зареєстровано в Міністерстві
 м.Київ юстиції України
 26 вересня 2000 року
 за N 659/4880

 Про затвердження Положення про класного керівника
 навчального закладу системи загальної
 середньої освіти

 Відповідно до Законів України "Про освіту" ( 1060-12 ), "Про
професійно-технічну освіту" ( 103/98-ВР ), "Про загальну середню
освіту" ( 651-14 ), "Про позашкільну освіту" ( 1841-14 ) і
Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого
Указом Президента України від 7 червня 2000 р. N 773/2000
( 773/2000 ), Н А К А З У Ю:

 2. Визнати таким, що втратило чинність, Тимчасове положення
про класного керівника середнього закладу освіти, затверджене
наказом Міністерства освіти України 01.07.97 N 239 ( z0337-97 ) і
зареєстроване в Міністерстві юстиції України 26.08.97 за
N 337/2141.

 Положення
 про класного керівника навчального закладу
 системи загальної середньої освіти

 1.2. Класний керівник - це педагогічний працівник, який
здійснює педагогічну діяльність з колективом учнів класу,
навчальної групи професійно-технічного навчального закладу,
окремими учнями, їх батьками, організацію і проведення позаурочної
та культурно-масової роботи, сприяє взаємодії учасників
навчально-виховного процесу в створенні належних умов для
виконання завдань навчання і виховання, самореалізації та розвитку
учнів (вихованців), їх соціального захисту.

 1.3. Класний керівник у визначенні змісту роботи керується
Конституцією України ( 254к/96-ВР ), Конвенцією ООН про права
дитини ( 995_021 ), Законами України "Про освіту" ( 1060-12 ),
"Про загальну середню освіту" ( 651-14 ), "Про позашкільну освіту"
( 1841-14 ), "Про професійно-технічну освіту" ( 103/98-ВР), іншими
законодавчими і нормативно-правовими актами України, а також цим
Положенням.

 - виховання громадянина України;

 - виконання вимог Державного стандарту загальної середньої
освіти та професійно-технічної освіти, затверджених постановою
Кабінету Міністрів України від 16.11.2000 N 1717 ( 1717-2000-п )
"Про перехід загальноосвітніх навчальних закладів на новий зміст,
структуру і 12-річний термін навчання" та постановою Кабінету
Міністрів України від 17.08.2002 N 1135 ( 1135-2002-п ) "Про
затвердження Державного стандарту професійно-технічної освіти",
підготовку учнів (вихованців) до подальшої освіти і трудової
діяльності;

 - виховання в учнів (вихованців) поваги до Конституції
України ( 254к/96-ВР ), державних символів України, почуття
власної гідності, свідомого ставлення до обов'язків, прав і свобод
людини і громадянина, відповідальності перед законом за свої дії;

 - формування екологічної культури особистості, набуття знань
і досвіду розв'язання екологічних проблем, залучення до практичної
природоохоронної роботи.

 2.1. Обов'язки класного керівника покладаються на
педагогічного працівника навчального закладу системи загальної
середньої освіти, який має педагогічну освіту або відповідну
професійну освіту та професійно-педагогічну підготовку, здійснює
педагогічну діяльність, фізичний та психічний стан здоров'я якого
дозволяє виконувати ці обов'язки. { Пункт 2.1 в редакції Наказу
Міністерства освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

 2.2. Обов'язки класного керівника покладаються директором
навчального закладу на педагогічного працівника або на
досвідченого майстра виробничого навчання, за його згодою, і не
можуть бути припинені до закінчення навчального року. У виняткових
випадках з метою дотримання прав та інтересів учнів (вихованців)
та їх батьків зміна класного керівника може бути здійснена
протягом навчального року.

 Функціональні обов'язки класного керівника розробляються
відповідно до цього Положення з урахуванням типу закладу та
завдань навчально-виховного, навчально-виробничого процесів і
затверджуються директором навчального закладу.

 2.4. Класний керівник як організатор учнівського колективу:
{ Абзац перший пункту 2.4 із змінами, внесеними згідно з Наказом
Міністерства освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

 - створює умови для організації змістовного дозвілля, у тому
числі організовує та проводить відвідування музеїв, театрів,
виставок, екскурсій, заходи з охорони природи; відповідає за
профілактику бездоглядності, правопорушень, планує та проводить
відповідні заходи (особливо для учнів з числа незахищеної та
пільгової категорії населення);

 - співпрацює з вчителями, викладачами, майстрами виробничого
навчання, психологом, медичними працівниками, органами учнівського
самоврядування, батьками та іншими учасниками навчально-виховного
процесу з виконання завдань навчання та виховання в учнівському
колективі (групі), соціального захисту учнів (вихованців).
{ Абзац шостий пункту 2.4 із змінами, внесеними згідно з Наказом
Міністерства освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

 Класний керівник професійно-технічного навчального закладу
спрямовує роботу батьківського колективу навчальної групи та
органів учнівського самоврядування на покращення навчання та
виховання учнів. { Пункт 2.4 доповнено абзацом згідно з Наказом
Міністерства освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

 Класний керівник професійно-технічного навчального закладу
спільно з майстром виробничого навчання навчальної групи:

 - систематично аналізує рівень навчальних досягнень та
поведінку учнів, організовує навчальну допомогу;

 - створює в навчальній групі необхідні умови для оволодіння
професією, творчого відношення до праці, для засвоєння передових,
прогресивних методів та прийомів роботи;

 - проводить тематичні класні години, що спрямовані на
виховання моральних цінностей, зацікавленості у питанні належності
до обраної професії;

 - забезпечує дотримання в навчальній групі встановленого
порядку та дисципліни;

 - проводить цілеспрямовану індивідуальну роботу з учнями
групи; { Пункт 2.4 доповнено абзацом згідно з Наказом Міністерства
освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

 - здійснює заходи щодо професійно-орієнтаційної роботи учнів
шкіл; { Пункт 2.4 доповнено абзацом згідно з Наказом Міністерства
освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

 - заохочує учнів до занять в гуртках художньої і технічної
творчості, предметних гуртках та спортивних секціях;

 - залучає учнів до участі в конкурсах професійної
майстерності, олімпіадах з навчальних предметів.

 2.5. Класний керівник має право на:

 - відвідування уроків, занять із теоретичного та виробничого
навчання, виробничої практики та позакласних заходів, семестрових,
річних атестацій та заліків у закріпленому класі (групі), бути
присутнім на заходах, що проводять для учнів (вихованців)
навчальні, культурно-просвітні заклади, інші юридичні або фізичні
особи; { Абзац другий пункту 2.5 в редакції Наказу Міністерства
освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

 - відвідування учнів (вихованців) за місцем їх проживання або
в гуртожитку професійно-технічного навчального закладу (за згодою
батьків, опікунів, піклувальників), вивчення умов їх побуту та
виховання, а також виходити з пропозиціями на педагогічних зборах
щодо притягнення до відповідальності батьків, які ведуть
аморальний спосіб життя, грубо поводяться зі своїми дітьми,
завдають їм моральної та фізичної шкоди;

 2.6. Класний керівник зобов'язаний:

 - пропагувати здоровий спосіб життя;

 - регулярно готувати і проводити батьківські збори, збори
учнівського активу класу (групи) (не менше 2 разів на семестр) та
збори органів учнівського самоврядування.

 2.7. Класний керівник складає план роботи з учнівським
колективом у формі, визначеній адміністрацією навчального закладу.
{ Пункт 2.7 із змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства
освіти і науки N 489 ( z0791-06 ) від 29.06.2006 }

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Положення про класного керівника навчального закладу системи загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Інформаційний дайджест «Інституційний аудит. Якісне освітнє середовище закладу освіти». «Реалізація завдань соціально-психологічної служби щодо створення освітнього середовища, вільного від будь-яких форм насильства та дискримінації»

# data[].attributes.subject
Інформаційний дайджест «Інституційний аудит. Якісне освітнє середовище закладу освіти». «Реалізація завдань соціально-психологічної служби щодо створення освітнього середовища, вільного від будь-яких форм насильства та дискримінації»