# data[].attributes.headline
Gruppe B - Luther og reformationens frelseforståelse

# data[].attributes.subject
Gruppe B - Luther og reformationens frelseforståelse

# data[].attributes.body
a)    Luther og reformationens frelseforståelse

-       S. 57-58 (livs-ideer)

Overordnet set var middelalderkirkens raison d’etre at være en frelsesanstalt, som kirkefaderen Augustinussen udtrykte.

Kristus overdrog (Matthæusevangeliet) frelsesopgaven og nådesformidlingen til disciplen Peter, som gav den videre til de efterfølgende paver (den apostolske succes)

Nåde var gratis – en Guds gave, der frelser mennesker fra synden og døden

I løbet af middelalderen opstod tanken i kirken, at mennesker selv kunne bidrage og arbejde med frelsen

Skærsilden var et overgangssted fuld af pinsler, her blev rester af synd fjernet

Man kunne betale sig fra ophold i skærsilden eller afkorte opholdet  (finansiering af Peterskirken)

= nåde endte med at koste penge

På denne baggrund blandt andet startede Martin Luther en reform, som en følge af reformationen afskaffede den katolske kirke afladshandlen.

-       S. 66-68 (kristendom på dansk)

Frelse dækker over det, som kristendommen mener, den tilbyder mennesker

Ligegyldigt hvad man måtte foretage sig i sit liv, så ved man, at slutresultatet er døden.

Da frelse på en måde også vedrører den menneskelige dødelighed, taler man i kristendommen tillige om frelse som det evige liv.

For de kristne er der ingen tvivl om at det, der muliggør frelsen og det evige livs, er Jesu lidelse, død og genopstandelse.

# data[].attributes.body
Luthers tro er, at Gud står bag begge regimenter, men den verdslige styres også af samfundsmagten

Det åndelige
- (Nådens/kærlighedens sværd - se vedhæftet figur) - er afhængig af menneskets forhold til Gud, mennesket retfærdiggøres ud fra "loven" i biblen - fx de ti bud eller bjergprædiken
- Handler om det indre menneske og troen
Det verdslige
- (Retfærdighedens

sværd - se vedhæftet figur), den verden, som alle mennesker tilhører og er en del af, uanset religion.
- Handler om det ydre menneske og loven, det at kunne blive straffet
- Påvirkes af samfundsmagten, fx politik

# data[].attributes.headline
Gruppe A - Luther og reformationens menneskesyn:  

# data[].attributes.subject
Gruppe A - Luther og reformationens menneskesyn:  

# data[].attributes.body
- Troen er nok i sig selv
- Deler ikke et optimistisk menneskesyn
- Mennesket er en synder
- Forføg at opret et forhold til Skaberen via tro
- "Mennesket bliver retfærdiggjort gennem tro"
- Mennesker har ikke indflydelse på tilværelse, men vi må acceptere den om den er!
- Mennesket vil ikke anerkende at Gud som Skaber, så derfor er Gud forhold ødelagt
- Alle mennesker skal læse biblen og selv tolke på den, det er ikke kun præsterne.

# data[].attributes.headline
Gruppe c - Luther og reformationen: Gudsopfattelse.

# data[].attributes.subject
Gruppe c - Luther og reformationen: Gudsopfattelse.

# data[].attributes.body
-Gud er for Luther den som alt godt kommer fra.
-Det er en gave fra Gud at mennesket har fået livet. Mennesket skylder Gud taknemmelighed for denne gave.
-Et kristen menneskets liv er ikke kun præget af troen på Gud. Men er også præget af næstekærlighed og troen på andre mennesker.
-Mennesket (Styret af lyst) har ødelagt forholdet til Gud og skal derfor genoprette forholdets balance. (Brudt forhold ved Adam og Eva) og forholdet bliver genoprettet ved Jesus' død.

# data[].attributes.headline
Gruppe G- Forskelle mellem katolik og protestantisk kristendom 

# data[].attributes.subject
Gruppe G- Forskelle mellem katolik og protestantisk kristendom 

# data[].attributes.body
- Det er samme tro, som både protestanter og katolikker tror på. - - Og det er den sammen trosbekendelse.
- I Reformationen gjorde Luther opgør med den daværende katoleske kirke, Luther mente, at pavekirken havde forfalsket det kristne evangelium om syndsforladelse eller retfærdiggørelse ved at lære, at man kunne opnå forladelse gennem egne ydelser, også i form af kontant betaling.
- Luther var også uenig i selve forståelsen af, hvad kirken er. Ifølge katolsk opfattelse byggede kirken på, at dens præster og biskopper udgjorde en gejstlighed, der var udstyret med ganske særlige egenskaber, som adskilte den fra almindelige kristne, de såkaldte lægfolk.
-Gejstlige skulle leve et særligt liv, bl.a. som ugifte og seksuelt afholdende. Og også munke og nonner, der levede afsondrede fra det almindelige liv, blev betragtet som særligt fuldkomne kristne.

# data[].attributes.headline
Gruppe D -  Luthers etik: ”Kald og stand”

# data[].attributes.subject
Gruppe D -  Luthers etik: ”Kald og stand”

# data[].attributes.body
- "Et kristent menneskes er ikke kun præget af troens forhold til Gud, men også af næstekærligheds forhold til andre mennesker."
- Det kristne menneske er en retfærdigjort synder.
- Kald og stand, i luthersk tradition brugt om menneskers livsopgave og arbejde. Vendingen udtrykker, at livet er bundet til de ordninger, som Gud har skabt, den stand, man tilhører i såvel familiemæssig (fx som hustru) som kirkelig (fx som døbt) og social (fx som øvrighed) henseende. - Kaldet betyder, at mennesket skal realisere sit gudsforhold ikke uden for, men inden for disse af Gud skabte livssammenhænge.

Jesus siger: "Nu siger han: Kom hid til mig,
tag evigt liv til gave!
Jeg led den bitre død for dig,
at du den arv skal have;
nu er jeg din, og du er min,
min bolig skal og være din,
os skal ej Fjenden skille."