# data[].attributes.headline
ד סיינט ג'ון  - מה מבטיח 

# data[].attributes.body
ד סיינט ג'ון  - מה מבטיח הצלחה בחיים?
https://www.eol.co.il/articles/531#

סיינט ג'ון מחלק את ההרצאה שלו לשלושה חלקים ברורים:

פתיחה - ובה הוא מסביר כיצד מפגש עם נערה במהלך טיסה ששאלה אותו מה יאפשר לה להצליח בחיים גרם לו לצאת למסע ראיונות בקרב מומחים בתחומם, את תוצאות הראיונות האלו הוא מתמצת לתוך דקות ספורות של הרצאה.

גוף הנאום: מחולק אף הוא לשמונה מרכזי כובד: 
תשוקה, עבודה קשה, התמקצעות, מיקוד, לדחוף קדימה, לשרת אחרים, רעיונות יצירתיים, התמדה.
אלו הן למעשה התשובות שהוא מצע. בגוף הנאום הוא מציין כל אחת מן הכותרות הללו ומנמק ומדגים אותן באמצעות הישענות על 'מומחים' או על אנשים ידועי שם שזו היתה התשובה שלהם לשאלתו.

סיום הנאום - הוא ממליץ לאנשים להגיע לשמוע הרצאות TED שכן במסגרת הזו, לדבריו, ניתן לשמוע כיצד אנשים באמת הצליחו.

ריצ'רד סיינט ג'ון בהחלט בונה את הרצאתו הקצרה על פי המבנה המסורתי של העברת מסר מוצלח. המקום שבו הוא חורג הוא בעובדה שגוף הנאום עשוי משמונה ראשי פרקים. זוהי גם החולשה של הנאום בעיניי:
אם עליי לשחזר בתום הנאום את המסר שהועבר אליי, ואין לי צילום/טקסט להישען עליו, סביר להניח שאתקשה לשחזר את כל המסרים משום שהם רבים מדי ואינם נקשרים בינם לבין עצמם לכדי משמעות לכידה. 

הנאום שלו מצטיין בשימוש בהומור, שמחזיק את תשומת הלב המלאה של הקהל ללא 'נפילות' תוך כדי, והוא מלווה במצגת שבזכות גרפיקה אחידה המלווה את כל השקפים, היא מכילה בתוכה רבדים של הומור היוצרים עניין בפני עצמם. (שימור)
בסיום ההרצאה, הייתי ממליצה לו להזכיר שוב את הנערה מן הטיסה, ולסגור כך את מה שנפתח בהתחלה (שיפור)
 ובנוסף - לצמצם את מס' ראשי הפרקים שלו או לחלופין ליצור ביניהם רצף הגיוני ומלכד שיאפשר לצופים שלו לקבל את המסר כמסה לכידה.  בשיווי המשקל שבין היכולת להעביר מסר לבין היותו מצחיק ושנון, גובר השני על הראשון ובכך מחליש במידה מסוימת את מטרתו.




more_vert
פיתוח תוכן- מטלה 4
פיתוח תוכן- מטלה 4 
האזינו לנאום המדהים של ריטה פירסון- 

# data[].attributes.headline
מבנה המסר- משימה מס' 3

# data[].attributes.subject
מבנה המסר- משימה מס' 3

# data[].attributes.body
מאיה גונטובניק פורת

ניתוח נאומו של אשטון  (כריס) קוצ'ר

מבנה: נאום קצר, משדר אמינות, נאמר בגוף ראשון, יש בו אותנטיות, הישענות על ניסיון חיים אישי, אינו מטיף אלא מדבר בגובה העיניים והמסר שעובר בו יכול "לגעת" בכל אחד, כלומר כל אחד יכול ליישם את העצות שנבחרו להיאמר.

הנואם מחלק מראש את הנאום שלו לשלושה חלקים בעלי כותרת , כך שהשומע של ההרצאה "שותף" להלך הדברים, מבין כיצד ההרצאה תהיה בנויה.

הנואם מעניק כותרות מעוררות עניין בקרב השומעים, הזדמנות, סקסיות וחיים-  אנקדוטות שנוגעות בכל אחד בקרב האוכלוסייה לא משנה מהו הרקע  ממנו הגיע.

התכנים מעוררי השראה  ויש בהם היגיון:
-לעבוד קשה, לראות בכל הזדמנות אבן דרך, שלב גבוה יותר בסולם ההצלחה אך כולם מתחילים מלמטה והדרך שהם עוברים תלויה במאמץ ובמוטיבציה
- להיות אדם ערכי, מתחשב,  חכם
אלו למעשה אבני דרך שסוללות לאדם חיים טובים יותר.
- חיים: לא להסתכל סביב ולראות מה אחרים עושים ולשבת בחוסר מעש, אלא להיות  אדם שעושה, פועל למען שיפור וייעול חייו.  כל אחד מעצב את חייו לפי היכולות, המזל וההזדמנויות הנקרות בדרכו. אין דרך אחת נכונה לחיות אלא הדרך הנכונה היא הדרך שמתאימה לך באופן אינדיווידואלי

# data[].attributes.headline
מטלה למי שלא השתתף במפגש הסינכרוני, סיגל גפן

# data[].attributes.subject
מטלה למי שלא השתתף במפגש הסינכרוני, סיגל גפן

# data[].attributes.body
נאומה של לוסי אהריש באנגלית: Who is marching for the children of Syria?No one
https://www.youtube.com/watch?v=oskF2sJr0Rg
המונולוג עוסק בטבח בסוריה ובאדישות העולם לסבלם של הילדים
חלוקה לראשי פרקים:
פתיחה: יצירת העניין נעשית ע"י שימוש במשפט פרובוקטיבי:
"ברגעים אלו, במרחק קצר מת"א מתרחש רצח עם וליתר דיוק, שואה".
אהריש מדברת על התעלמות העולם מסבלו של העם הסורי תוך שימוש חוזר בתיבה "בעולם שבו..." היא חוזרת כמה פעמים על המילים: "אל תשאלו אותו מי צודק/טוב/ רע..."
חוזרת על המשפט: " אבל אף אחד לא כאן ולא ב.. ולא ב...לא עושה דבר כדי לעצור זאת".
חלק שני:  מכאן היא ממשיכה לדבר על צביעות העולם, ועל אדישותו לנוכח המציאות הקשה. על כך שפעולות שנעשות הן למראית עין.
מדברת על עצמה: "אני... מוסלמית... ערבייה...ואני מתביישת".
בחלק השלישי: שואלת שאלה פרובוקטיבית - האם אנחנו זקוקים לתזכורת נוכח ההיסטוריה הקרובה? אהריש מונה את המקומות בהם התרחש טבח. כדי לגייס את הצופים היא פונה בשם: we
לבסוף היא קוראת לפעולה ומסיימת בציטוט של איינשטיין לגבי אדישות.
התייחסות למבנה: הטקסט בנוי בסה:כ עפ"י כללי הפתיחה, גוף סיום.
נק' לשימור: לוסי אהריש מדברת מהלב ונראה שהנושא כואב לה באמת. הטקסט קצר כך שאין איבוד עניין עד לסיומו.
נק' לשיפור: הכעס שלה יכול להיראות גם כפאתוס ולאבד מהאפקטיביות שלו. יש במונולוג שימוש לא נכון של אמצעים חזותיים לצורך העצמת המסר בכך שאין ניצול מיטבי של המדיום הטלוויזיוני - אותן תמונות רצות בכל הנאום.

סיגל גפן

# data[].attributes.headline
מטלה למי שלא נכח במפגש/ דגנית גונן-עמיר

# data[].attributes.subject
מטלה למי שלא נכח במפגש/ דגנית גונן-עמיר

# data[].attributes.body
רי'צרד סיינט ג'ון  - מה מבטיח הצלחה בחיים?

https://www.eol.co.il/articles/531#

סיינט ג'ון מחלק את ההרצאה שלו לשלושה חלקים ברורים:

פתיחה - ובה הוא מסביר כיצד מפגש עם נערה במהלך טיסה ששאלה אותו מה יאפשר לה להצליח בחיים גרם לו לצאת למסע ראיונות בקרב מומחים בתחומם, את תוצאות הראיונות האלו הוא מתמצת לתוך דקות ספורות של הרצאה.

גוף הנאום: מחולק אף הוא לשמונה מרכזי כובד:

תשוקה, עבודה קשה, התמקצעות, מיקוד, לדחוף קדימה, לשרת אחרים, רעיונות יצירתיים, התמדה.

אלו הן למעשה התשובות שהוא מצע. בגוף הנאום הוא מציין כל אחת מן הכותרות הללו ומנמק ומדגים אותן באמצעות הישענות על 'מומחים' או על אנשים ידועי שם שזו היתה התשובה שלהם לשאלתו.

סיום הנאום - הוא ממליץ לאנשים להגיע לשמוע הרצאות TED שכן במסגרת הזו, לדבריו, ניתן לשמוע כיצד אנשים באמת הצליחו.

ריצ'רד סיינט ג'ון בהחלט בונה את הרצאתו הקצרה על פי המבנה המסורתי של העברת מסר מוצלח. המקום שבו הוא חורג הוא בעובדה שגוף הנאום עשוי משמונה ראשי פרקים. זוהי גם החולשה של הנאום בעיניי:

אם עליי לשחזר בתום הנאום את המסר שהועבר אליי, ואין לי צילום/טקסט להישען עליו, סביר להניח שאתקשה לשחזר את כל המסרים משום שהם רבים מדי ואינם נקשרים בינם לבין עצמם לכדי משמעות לכידה.

הנאום שלו מצטיין בשימוש בהומור, שמחזיק את תשומת הלב המלאה של הקהל ללא 'נפילות' תוך כדי, והוא מלווה במצגת שבזכות גרפיקה אחידה המלווה את כל השקפים, היא מכילה בתוכה רבדים של הומור היוצרים עניין בפני עצמם. (שימור)

בסיום ההרצאה, הייתי ממליצה לו להזכיר שוב את הנערה מן הטיסה, ולסגור כך את מה שנפתח בהתחלה (שיפור)

ובנוסף - לצמצם את מס' ראשי הפרקים שלו או לחלופין ליצור ביניהם רצף הגיוני ומלכד שיאפשר לצופים שלו לקבל את המסר כמסה לכידה.  בשיווי המשקל שבין היכולת להעביר מסר לבין היותו מצחיק ושנון, גובר השני על הראשון ובכך מחליש במידה מסוימת את מטרתו.

# data[].attributes.headline
פיתוח תוכן- מטלה 4 

# data[].attributes.subject
פיתוח תוכן- מטלה 4 

# data[].attributes.body
האזינו לנאום המדהים של ריטה פירסון- https://www.youtube.com/watch?v=Mkhx7AB1vY0&t=99s
הנושא במסר של ריטה פירסון הוא- יצירת קשר אישי כמפתח להצלחה עם בני נוער. בנאומה של ריטה פירסון יש מסר חשוב מאוד לעבודה חינוכית עם בני נוער. היא פותחת את נאומה בסיפור אישי שלה ובכך סוחפת את הקהל, בתחילת דבריה אינה מדברת על נושא ההרצאה, אלא רק מספרת את סיפורה ונותנת דוגמאות במהלך דבריה (לאחר כשלוש דקות) כשהקהל שלה היא מגיעה למרכז דבריה, למשמעות של הנאום שלה.
ריטה פירסון זוכה לקשב רב בעזרת מבנה העברת המסר: פתיחה סיפור אישי קצר, קולע ומעניין, לאחר מכן גוף הנאום ובו היא מרחיבה את הסיבות לדבריה בעזרת דוגמאות מעניינות ומצחיקות וסיום דבריה בצורה קולחת וקצרה.
העברת המסר נעשה בצורה מעניינת, מצחיקה, טון דיבור וסגנון דיבור משובחים. ניכר שהיא אוהבת את מה שהיא עושה.
נקודות לשימור- האש בעיניים, הרצינות והביטחון.
שיפור- הייתי מחדדת יותר את הנושא המרכזי. לי היה קל להתחבר בגלל שאני מאמינה גדולה בחיבור אישי מעניין לפגשו מורים שחיבור אישי אינו הצד החזק שלהם, איך היתה תגובתם לריטה פירסון.
ורד אזולאי

# data[].attributes.attachment_link.title
ריטה פירסון- כל ילד צריך גיבור (מתורגם לעברית)

# data[].attributes.headline
העברת המסר - עדי זיסקינד

# data[].attributes.subject
העברת המסר - עדי זיסקינד

# data[].attributes.body
בהרצאתו מצליח קוצ'ר להעביר את ה"מסר" שלו, שמחולק לשלושה חלקים.
ניתן לזקוף לטובתו את ההתחלה המוצלחת וה"טיזרית".
ניתן להבין את שלושת החלקים בגלל החלוקה הברורה ושנתינת כותרות לכל חלק.
הוא מתחיל בחלק הראשון - הדמנות, בו הוא משתף על עצמו וחוויותיו כנער.
בחלק השני הוא מדבר על - להיות סקסי, ומסביר באמצעות מחוות גוף שונות על משמעות הדבר.
ולבסוף בחלק בשלישי הוא מחדד את שתי הנקודות שהעלה ויוצר מהם מסר - לכולם יש את אותן הזדמנויות.
לדעתי המסר עובר באופן ברור, קוצ'ר שחקן ויודע להקסים קהל.

# data[].attributes.headline
מבנה המסר- אסנת אהרן

# data[].attributes.subject
מבנה המסר- אסנת אהרן

# data[].attributes.body
אשטון קוצ'ר פותח את דבריו באמירה בפרובוקטיבית שלוכדת את תשומת הלב והקשב של הקהל.
לנאום 3 חלקים:
א. דוגמא אישית מחייו
ב. הצגת נקודות מרכזיות
ג. פיתוח והסבר הנקודות מרכזיות.
אשטון קוצ'ר מעביר את המסר שלו בשפה רהוטה פשוטה וברורה. שפת הגוף שלו משדרת ביטחון.

הוא מפריד את חלקי הנאום בהפסקות קלות בין החלקים ובשימוש בתנועות ידיים והזזת הגוף,

בסוף אולי היה ניתן להוסיף דוגמא אישית איך הוא בנה את חייו ולא חי את החיים.

# data[].attributes.headline
מבנה המסר - אביבה עומר

# data[].attributes.subject
מבנה המסר - אביבה עומר

# data[].attributes.body
הנאום נפתח כשלפנינו עומד אחד השחקנים המצליחים והמוערכים בהוליווד, אך הוא אינו לבוש טוקסידו אלא טי שירט, ג'ינס, וכובע כאחד הנערים בקהל, זהו הרי נאום הפונה לנוער, כך שכבר מתחילתו קוצ'ר יוצר ההזדהותוקשר ישיר עם הקהל.
החלק הראשון של נאומו עוסק בהיכרות, הצגה עצמית, וחשיפת שמו האמיתי ומידע על חייו לפני שהפך לעשיר ומפורסם.
לאחר מכן הוא מגלה לקהל מהם 3 הגורמים שעזרו לו להגיע למקום בו הוא נמצא: הזדמנות, להיות סקסי ולחיות את החיים. ומניית 3 הגורמים הללו, יוצרת את תחילתו של החלק השני המרכזי של נאומו שבנוי מ3 חלקים אלה.
בחלק הראשון הוא מדבר על הזדמנות, הוא מגלה לקהל הצעיר על עבודתו כנער , הוא מספר שעבד קשה, לא בחל באף עבודה, כך הוא מעודד את הצעירים להשקיע ולהתאמץ, הדברים לא קורים מאליהם.
בחלק השני, הוא יוצר אלמנט של הפתעה, השחקן נחשב לחתיך וסקסי, ונראה לנו שהוא הולך להציג זאת כאחד הגורמים להצלחתו, אך מופתעים מעצם התייחסותו לסקסיות שנובעת מחוכמה, נדיבות ולא ממראה, כשהוא מדגיש שכל השאר זה קשקוש. גם כאן הוא מעביר מסר של ערכיות לקהל הצעיר, מסר שמעודד למידה ומאמץ.
בחלק האחרון הוא מדגיש שהכל נוצר על ידי אנשים לא יותר חכמים מכם, גם אתם יכולים. תבנו את החיים שלכם. מסר מעצים, כשאר מסריו בנאום, גם נערים שלא התברכו ביופי וקסם אישי יצליחו בזכות מאמץ, השכלה וטוב לב. שפת הגוף שלו, דיבורו המתלהב, אמינותו ופשטותו בלבוש ובמראה, כל אלה תורמים להזדהות של הנוער איתו ועם מסריו והופכים את נאומו לאפקטיבי, קליט מאד ומוצלח.

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר ציפי אנגלמן

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר ציפי אנגלמן

# data[].attributes.body
הנאום של אשטון קוצ'ר הוא דוגמא למאום קליט וקצר שמעביר 3 מסרים באופן חד ומהיר.
תשומת הלב של הקהל מתקבלת בקלות בגלל ממעמדו כשחקן מצליח ובגלל הכותרות שהוא נתן ל3 חלקי הנאום שלו, כותרות פיקנטיות שגורמות למאזינים להמשיך להקשיב.
החלק הראשון - הזדמנות- כל דבר שאתה עושה עכשיוהוא ההזדמנות שלך כרגע והוא יכול להיות ההזמדנות לדבר הבא שלך.
2. להיות סקסי- כותרת פיקנטית למשהו הרבה יותר עמוק וחשוב. הוא מסביר כי הצכונות של נדיבות מתחשב בזולת וחכם הם בעצם מה שסקסי ולא גוף וכו.
3. החיים הם לא מצב נתון ומוגמר הם מה שאתם עושים ממנו. תיצרו את החיים שאתם רוצים לחיות.

כל מסר כזה מועבר בדיבור ובדוגמאות מחייו האישיים שמאוד מסקרנים את המעריצים ובני הנוער.
המסרים חדים וברורים ומועברים בצורנ מרתקת בעיני. הקצב הוא דינמי ומהיר ומתאים במיוחד לבני הנוער

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר- אורית אטיאס

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר- אורית אטיאס

# data[].attributes.body
אשטון קוצ'ר כריזמטי באופן מיוחד. הוא פותח את דבריו בפנייה אישית ה"שוברת את הקרח" ומשתף את השומעים בחייו הפרטיים (שמו הפרטי)
לאחר שהשיג את אימון השומעים ואת הקשבתם  הוא מציג בפניהם את מטרת נאומו ואת אופן ארגון דבריו- גוף הנאום-  הוא מסביר שהוא עומד להציג שלוש תובנות שעזרו לו להצליח: 1. הזדמנות- כל עבודה היא הזדמנות שפותחת דרך לדבר הבא.
2.להיות סקסי משמעו חכם, מתחשב ונדיב בניגוד למה שחושבים. גם כאן יש מעין המתקת סוד. (השומעים כבר "חברים"שלו)
3.תחיו את החיים שאתם יוצרים.
כל תובנה מגובה בדוגמאות הממחישות את הנאמר. הדברים נמסרים תוך שימוש בשפת גוף המשדרת ביטחון ואמון. המון תנועות ידיים, מבטים ישירים.
הנאום טוב לדעתי המסר ברור, דרך הצגת הדברים מעניינת וברורה.

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר- ורד אזולאי 

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר- ורד אזולאי 

# data[].attributes.body
אשטון קוצר יוצר עניין וסוחף את הקהל ע"י נאום קצר, פשוט ובהיר. הוא מגיע אל שומעיו בעזרת פתיחה מעולה ומשתף את חייו האישיים, לאחר מכן הוא עובר לחלק ב' לגוף הנאום ומשתמש בגופו ככלי ליצירת עניין והקשבה של הקהל ובכך זוכה לתשומת לב בלתי פוסקת מצד מאזניו. לסיום הוא מסכם את נאומו ע"י מתן מסקנות תוך יצירת עניין וצחוק.
אשטון הוא אחד השחקנים המצליחים והמוערכים ביותר, לדעתי עצם העובדה שהוא נואם כבר מעניינת ומחייבת הקשבה מצד הקהל, לא ההיתי משנה כלום מהנאום של אשטון. אהבתי את הדרך שבה בחר להעביר את המסר, הוא משתמש בדוגמאות וסיפורים אישיים זה תמיד עובד ותמיד גורם למאזנים להיות יותר קשובים. הקהל שלו שבוי מרצון.
נהנתי מאוד.

# data[].attributes.headline
מבנה המסר- חגית הורוביץ

# data[].attributes.subject
מבנה המסר- חגית הורוביץ

# data[].attributes.body
הנאום עצמו מהווה דוגמה לדרך שבה צריך להעביר מסרים. אשטון קוצ'ר פותח בסיפור האישי. בשמו. בניית האמון בינו לבין הקהל נמשכת באמצעות ההדגמה מחייו הפרטיים במהלך הנאום. הנאום עצמו מחולק לשלושה חלקים, שלושה טיפים להצלחה שהוא משתף עם הקהל. שפת הגוף תומכת במספור, הקהל שלו באופן מוחלט.
הנאום הזה נכון ונפלא אפשר ללמוד ממנו הרבה וליישם.

# data[].attributes.headline
מבנה המסר- דנה קדוש

# data[].attributes.subject
מבנה המסר- דנה קדוש

# data[].attributes.body
הנאום של אשטון קוצ'ר קליט מאד:
1. הוא מאורגן לפי סדר של פתיחה כללית, הרחבת 3 הנושאים וסיכום- תוך התאמה מושלמת בעיניי לחיי היום- יום של בני הנוער. המסר מאד קליט בגלל הביטחון שהוא מפגין (משפטים ברורים, קצרים, ללא היסוס או גמגום) וארגון דבריו. הוא חוזר על מילות המפתח כדי להדגיש את המסר העיקרי, הוא משתמש במילים ומשפטים מעוררי סקרנות (כמו סקסי, ו"אני מרגיש הונאה"), הוא מדבר בגובה העיניים ועל חייו האישיים- מה שמסייע מאד לשמור על עניין.
2. הוא עושה מעין הפוגה בין חלקי הנאום, ומשתמש באצבעות כדי למנות את החלוקה ל3 נושאים.
3. הסבר קצר על מקור המוטיבציה שלו או מה היה הדבר שהניע אותו להיות חרוץ ולבנות את החיים שהוא רוצה, היו יכולים לשדרג בעיניי את הנאום.

# data[].attributes.headline
מטלה למי שלא נכח במפגש הסינכרוני - עינת פוליטי

# data[].attributes.subject
מטלה למי שלא נכח במפגש הסינכרוני - עינת פוליטי

# data[].attributes.body
המונולוג של אסף הראל- מצורף בסוף ההודעה.
*נושא ההרצאה- הקבוצות החלשות במדינת ישראל.
*יש חלוקה לראשי פרקים ושימוש בכללים-
פתיחה -
פניה לקהל בגוף שני היוצר אינטימיות ועניין.
אמירה שיש בה דוגמא- "אם אתם רואים את המונוג הזה, סימן שאתם בסדר. אם יש לכם מחשב, רמקולים, טלפון חכם עם מנוי לעיתון הארץ, אתם בסדר."
ואז הצגת הנושא- "להיות חלש במדינת ישראל זה מאוד לא נעים".
פתיחה קצרה.
גוף-
מתחיל במשפט מכליל- "אם אתה חלש, הדבר הכי בסיסי יכול להילקח ממך."
ואז מגיעים משפטי הסבר שמרחיבים את הנושא.
כל רעיון מתחיל בהצהרה, ממשיך בשאלה ומסתיים במסקנה-
"אם אתם אתיופים במרכז קליטה במבשרת ציון , תתחילו להתארגן על קרטונים. נכון שהמדינה שכנה אתכם, אבל זו קרקע של המדינה והיא תעשה מה שהיא רוצה. זכותה... מה הבעיה?  לאן יעבירו אתכם? מה זה משנה עכשיו. למה אתם? זה לא ברור? כי אתם חלשים".
ואז יש רעיונות/דוגמאות נוספים באותו המבנה- "אם אתם בדואים... אם אתם גרים בגבעת עמל ומגישים בגצים...אם אתם נכים על כסא גלגלים..אם את אם חד הורית עם שלושה ילדים....
ותמיד זה נגמר באותה השאלה והמסקנה- "עוד פעם אתם שואלים למה? כי אתם חלשים, מה פה לא ברור?"
יש שימוש במקרים ידועים בחברה- משה סלמן שהצית עצמו, יצחק תשובה שקנה את המדינה...
סיום-
הסיום קצר ומכיל מסקנה, המלצה (אירונית)- "אתם יודעים טוב מאוד מה זה לחיות בישראל 2017. לא טוב לכם? תחזרו לאיפה שבאתם. מדינה ישראל דואגת למעמד הביניים. ומי שלא? בעיה שלו".

יש במונולוג ריבוי דוגמאות, שאלות מנחות, פניה לקהל בגוף שני והמון אירוניה.
* 2 נקודות לשימור-
האירוניה מוסיפה לעניין.
ריבוי הדוגמאות מצויין.
*2 נקודות לשיפור-
שימוש בדוגמאות ספציפיות שהתרחשו.
פחות אירוניה. זה יוצר אי נוחות.

# data[].attributes.attachment_link.title
המונולוג אסף הראל

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר - המטלה 

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר - המטלה 

# data[].attributes.body
שלום לכולם,
צפו בנאום של השחקן אשטון קוצ'ר בטקס פרסי הילדים והנוער והשיבו על השאלות הבאות (בפתקית שנושאת את שמכם):

כתבו כיצד הנואם בוחר לבנות את הנאום שלו על מנת שהמסר שלו יהיה מובן ובהיר. התייחסו לנושאים הבאים:

1) מה היו חלקי הנאום בהם עשה שימוש? הדגימו.

2) כיצד הנואם הבדיל בין חלקי הנאום השונים?

3) מה היה ניתן לשנות/להוסיף למבנה הנאום על מנת לשפרו?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ויטאלי בוצ'אצקי

# data[].attributes.attachment_link.title
אשטון קוצ'ר בנאום מרגש ומעורר השראה.

# data[].attributes.headline
מבנה המסר- עינת פוליטי

# data[].attributes.subject
מבנה המסר- עינת פוליטי

# data[].attributes.body
1. אשטון קוצ'ר בונה את הנאום בצורה מאורגנת ומסודרת- ולכן גם ברורה. בפתיחה הוא מציג את שלושת הנושאים שעליהם ידבר- הזדמנויות, להיות סקסי ולחיות את החיים. הוא משתמש באצבעות ידו כדי למנות את שלושת הנושאים. בזמן פירוט הנושאים הוא מדגים מחיו הפרטיים ונותן לקהל הצעיר תחושה שהוא משתף אותם בסודות שלו. הוא חוזר על דבריו כדי להדגישם ואף לוקח בחשבון שתשואות הקהל יפריעו לדבריו ולכן משתהה ומשהה דבריו.
בסיום הוא מסכם שוב את שאמר.
שפת הגוף שלו אף היא תורמת לדבריו- הוא נלהב, פורש ידיו, מביט ימינה ושמאלה, קולו עולה ויורד.
2. הוא מבדיל בין חלקי הנאום ע"י הפסקות קלות שהוא עושה בין חלקי הנאום, על ידי השימוש בידיים ובהזזות גופו.
3. אני חושבת שלא ניתן לשנות דבר בנאומו. הוא יודע כיצד לפנות לקהל צעיר וגם לבושו מכוון לקהל זה. הדוגמאות שייכות לתובנות שיש לו כשהיה צעיר, והשפה היא צעירה. הוא יודע היטב כיצד לכבוש את קהל היעד שלו.
אחרי הכל, הוא שחקן.....

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר - סיגל גפן

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר - סיגל גפן

# data[].attributes.body
נאומו הקצר של אשטון קוצ'ר מיועד לבני נוער הרואים בו מודל לחיקוי ובנוי בצורה קליטה מאד. הוא מתחיל בתפיסת תשומת ליבו של הקהל כשהוא מספר להם ששמו האמיתי אינו אשטון ובכך מפתיע אותם. היות והוא חלק איתם משהו "אישי" והם כבר "מכרים" הוא מגיע לשלב הבא בו הוא נותן להם טיפ שיעזור להם להצליח בחיים. החלוקה של המסר לשלוש הופכת אותו לקליט ולא ארוך מדי. לכל אחד מהחלקים הוא נותן שם שכשהוא מדבר עליו מתברר שזה לא מה שחשבנו. לדוגמא: כשהוא מדבר על opportunity הוא בעצם מתכוון לעבודה קשה; כשהוא מדבר על להיות סקסי - הוא מתכוון ללהיות חכם נדיב ומתחשב. גם השימוש במילים כמו being sexy מושכות תשומת לב. לבסוף הוא מסכם הכל בחזרה על שלושת הטיפים שחלק עם הקהל ומוסר להם את אהבתו.
המסר הקליט, הדיבור בגובה העיניים, המילים שמעניינות את הקהל הצעיר - כל אלה הופכות את דבריו בעיני לנכונים למקום ולשומעים.

# data[].attributes.headline
מבנה המסר- שוש חימי

# data[].attributes.subject
מבנה המסר- שוש חימי

# data[].attributes.body
אשטון קוצ'ר בונה את המסר בצורה חכמה.
ראשית, הוא מפתיע את הצופים בגילוי אישי לגבי שמו, גילוי שמעורר סקרנות בקרב הצופים ומוביל אותם להקשבה. בהמשך הוא מנסה להכניס אותם לחיים שלו, כאשר הוא מספר להם את ההתמדה והחריצות שלו וגם מגלה פרט אישי על אביו. כעת לאחר שהצופים נותנים בו אמון וחשים שהם מכירים אותו הוא עובר למסר באופן מאורגן.
מציג את ראשי הפרקים של המסר, לאחר מכן מפרט כל ראש פרק בקצרה ובאופן בהיר.

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר- אורית אטיאס

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר- אורית אטיאס

# data[].attributes.body
אשטון קוצ'ר כריזמטי באופן מיוחד. הוא פותח את דבריו בפנייה אישית ה"שוברת את הקרח" ומשתף את השומעים בחייו הפרטיים (שמו הפרטי)
לאחר שהשיג את אימון השומעים ואת הקשבתם  הוא מציג בפניהם את מטרת נאומו ואת אופן ארגון דבריו- גוף הנאום-  הוא מסביר שהוא עומד להציג שלוש תובנות שעזרו לו להצליח: 1. הזדמנות- כל עבודה היא הזדמנות שפותחת דרך לדבר הבא.
2.להיות סקסי משמעו חכם, מתחשב ונדיב בניגוד למה שחושבים. גם כאן יש מעין המתקת סוד. (השומעים כבר "חברים"שלו)
3.תחיו את החיים שאתם יוצרים.
כל תובנה מגובה בדוגמאות הממחישות את הנאמר. הדברים נמסרים תוך שימוש בשפת גוף המשדרת ביטחון ואמון. המון תנועות ידיים, מבטים ישירים.
הנאום טוב לדעתי המסר ברור, דרך הצגת הדברים מעניינת וברורה.

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר - דגנית גונן

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר - דגנית גונן

# data[].attributes.body
אשטון קוצ'ר מצליח להגיע אל השומעים שלו בצורה פשוטה ובהירה.
יש לו פתיחה. בפתיחה יש 'גילוי אישי'. משהו ש'תופס' את המאזינים, מידע שהוא בחזקת news, הוא פונה אל הנמענים שלו באופן ישיר וגורם לכל אחד מהם להרגיש שהוא מדבר אליו, ולכן כל מה שיגיע מכאן ואילך רלבנטי אליו.
באמצעות מקדמי ארגון  הוא מסביר שהוא עומד להציע שלוש תובנות שלו:
א. הזדמנות (כל עבודה היא הזדמנות)
ב. 'להיות סקסי' (חכם, מתחשב ונדיב)
ג. לחיות את החיים. (תבנו לכם חיים, אל תחשבו שעליכם לחיות חיים של אחרים)

הסדר הזה, והעובדה שהוא באמת שומר עליו ויוצק לתוכו תוכן משמעותי גורמים לו להיות בהיר מאד.

כעת קוצ'ר מפרט כל תובנה כזו. הוא מגבה את המסר בשפת גוף: סופר באמצעות האצבעות: א', ב', ג'.
כשהוא מדבר על 'להיות סקסי', הוא מרגיש את הרגע הזה. הוא יודע שהקהל שלו שבוי ברצון 'להיות סקסי', והנה הוא עומד להפריך את אמונת הסרק הזו ולומר להם שאנשים מנצלים אותם כשהם גורמים להם להרגיש פחות שווים. הוא פורש את זרועותיו לצדדים ובעיניו - לחלוחית.
הוא מסיים את שלש התובנות ומוסיף "אני אוהב אתכם", ומניף ידו לשלום. מה שממשיך לשמור על המסר האישי מאד.
הנאום קצר, המסר קליט ובהיר, המבנה:
פתיחה
גוף: א', ב', ג'
סגיר

תוספת לנאום: לאורך כל הנאום ברור שחלק מן הקהל שבוי בדימוי השחקן הסקסי. תגובות המעריצים מעידות על הבנה חלקית של מה שנאמר להם. אם הוא היה מציע להם לרגע לשנות תגובה. או לבצע פעולה אחרת כוידוא הבנה, זה יכול היה לשבור משהו בדפוס הצפוי כל כך של שחקן סקסי- מעריצים.

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר - חן שבי

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר - חן שבי

# data[].attributes.body
אשטון קוצ'ר מצליח ליצור עניין רב בנאום שלו על ידי העברת מסרים בצורה פשוטה, שמדברת אל הרגש של קהל השומעים ומעוררת עניין וסקרנות. הנאום שלו מורכב משלושה חלקים, ראשית הפתיח או ההקדמה של הנאום, שבאמצעותם הוא יוצר עניין כבר מהמשפט הראשון בו הוא אומר: אני מרגיש הונאה, שמי האמיתי אינו אשטון אלא כריס". דרך המשפטים הללו הוא יוצר עניין רב בקרב בני הנוער שמאזינים לו ומלכד אותם סביב נושא הנאום שלו. לאחר מכן הוא עובר לגוף הנאום, כשהוא אומר "אני רוצה לחלוק איתכם שלושה דברים" ואף מרחיב על כל אחד מן החלקים הללו. כשהוא מדבר על הזדמנות הוא מרבה בדוגמאות שונות של מקרים בהם עבד בעבודה קשה כדי להמחיש שההזדמנות באה אחרי מאמץ. כשהוא מדבר על "להיות סקסי" הוא מפתיע כשאינו מסביר את המילה סקסי במובן הרגיל אליו אנחנו מבינים ומציין שלוש תכונות (חוכמה, התחשבות, נדיבות) שבעיניו מייצגות את המונח סקסי. וכשהוא מדבר על לבנות את החיים הוא מחדיר מוטיבציה בקהל, מאחר שכל אחד מבחינתו יכול לבנות וליצור את החיים שלו ולא "סתם" לחיות אותם. לבסוף, עובר קוצ'ר לסיכום הנאום, שגם בו כמו בפתיח, הוא משתמש במסר קצר וקולע ופונה ישירות ללב הקהל שכל אחד שיושב בו יוכל להתחבר אליו ("תבנו את החיים, תמצאו את ההזדמנויות שלכם ותהיו סקסיים").
אי אפשר להתעלם מהבעות הפנים של קוצ'ר ומתנועות הידיים שמלוות את נאומו, שמוסיפות לו אותנטיות וגורמות לך לרצות להמשיך ולהקשיב לו.
מבחינת דברים שניתן היה להוסיף, היה חסר לי החיבור האישי שלו לנושא, למה היה חשוב לו או מהי המוטיבציה הפרטית שלו לעמוד ולדבר על זה. אני חושבת, שאם הוא היה מרחיב מעט על עצמו בהקשר הזה זה היה מביא לחיבור טוב יותר גם של הקהל.

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר - שי צלר

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר - שי צלר

# data[].attributes.body
מבנה הנאום של קוצ'ר פשוט ובהיר. הפתיחה מקרבת את המאזין אליו בעזרת הומור וסיפור אישי. חלוקת המסר העיקרי לשלושה, שימוש בדוגמאות אישות והתאמה לקהל היעד, כמו גם שימוש בשפת גוף לצורכי הדגשה, הופכים את הנאום לטוב מסוגו.
מה שמעניין בנאום הוא הפערים שהוא יוצר. קוצ'ר מדבר במסגרת טקס פרסי נוער, כשמאחוריו רקע של ים ושני גולשים לידו, והוא מבקש לדבר על עבודה קשה, ושימוש בשכל ככלים להצלחה. הוא מושך את הצופים בעזרת כותרות כמו "להיות סקסי", כשלמעשה הוא מדבר על שימוש בשכל.
הבעיה המרכזית עם הנאום היא שהוא לא שונה מכל הטפה אמריקאית אחרת מסוג - אם תנסה תצליח. זה כמובן לא תואם לגמרי את המציאות; ארה"ב הפכה לארץ שבה מוביליות חברתית כמעט ולא אפשרית, למרות עבודתם הקשה של אנשים, החלום האמריקאי הופך עבורם רבים לבלתי ניתן להשגה. קוצ'ר התפרסם בתפקיד של צעיר יפה חסר מוח, שאותו קטף לאחר הצלחתו כדוגמן. המציאות, כך מסתבר, לא מתחלק היטב לשלוש במסגרת נאום מוטיבציה קצר.

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר - בת שבע שלו

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר - בת שבע שלו

# data[].attributes.body
נהנתי מהנאום מעורר ההשראה של השחקן אשטון קוצ'ר.
הנאום היה מורכב, להערכתי  משלושה חלקים עיקריים.
החלק הראשון, מטרתו העיקרית הייתה יצירת כימיה, תשומת לב והקשבה מהקהל הצעיר. הוא פתח את הנאום בווידוי אישי הקשור בשמו, שמו הפרטי המקורי שמעטים יודעים מהו. ובכך הפכו למעין שותפי סוד. המשיך בלשתף אותם בשלושת הדברים החשובים בעיניו, בתחילתה בראשי פרקים ובחלק השני של הנאום בהרחבה לגבי כל אחד מהם, תוך שימוש בדוגמאות, גם מחייו שלו.
הוא דיבר אל קהל הצופים בגובה העיניים ומתוך רלוונטיות לחייהם ולשפתם ודרך זה "לגעת" בליבם ולהעביר את המסר באופן הטוב ביותר.
כי כיום , להערכתי, שלושת הדברים שציין, הם הרלוונטיים ביותר עבור בני הנוער; "הזדמנות", "להיות סקסי" ו"לחיות את החיים".
קוצ'ר נתן דוגמאות מצד אחד על עבודות שונות שעשה כנער ומצד שני על דמות לחיקוי, סטיב ג'ובס.
בחלק השלישי הוא חוזר על שלושת הנקודות הקודמת בראשי פרקים, לשם הדגשה ומסיים במשפט" אני אוהב אתכם". לאור הדברים ששיתף ואמר קודם לכן, האמירה בסיום מקבלת משנה תוקף ולמעשה מעבירה לא רק מסר שלאהבה אלא גם מסר של מתן אמון בהם.
יש לציין, שהלבוש הבלתי פורמאלי ותנועות הידיים המרובות, גם הן תרמו להעברת המסר.
מבחינת שינוי או הוספה למבנה על מנת לשפרו, אין לי רעיונות מיוחדים.
מבחינת התכנים, ייתכן וניתן היה לבצע קישורים נוספים לחייו הנוכחיים, אלה שבהם רואה הקהל הצעיר מודל לחיקוי והערצה.

# data[].attributes.headline
מבנה ההרצאה - מוטי פרי

# data[].attributes.subject
מבנה ההרצאה - מוטי פרי

# data[].attributes.body
חלקי הנאום וכיצד הבדיל ביניהם:
קוצ'ר מתחיל במשהו אישי - הוא מגלה לקהל משהו "אינטימי" על עצמו. עכשיו הקהל הוא שותף ל"סוד" של השחקן. זוהי  התחלה טובה כי עכשיו "כאילו" הוסרו המחיצות והציפייה היא שמה שיאמר כעת הוא "אמיתי". ההקשר של הסוד הוא הכללים הפנימיים של אנשי תעשיית הקולנוע ההוליוודית. ההקשר מעניק זוהר לאדם המדבר - הנה הדמות הנערצת מהאולימפוס הקולנועי יורדת אלינו ומספרת לנו משהו, סוד. הסיפור הוא הסולם שלנו, המאזינים, אל החלומות שלנו - כמו ש"כריס" האנונימי יהפוך בזכותו ל"אשטון" המפורסם. השיחה היא לבני נוער ולכן עשויה בשפה דיבורית ולא מתיימרת. הוא מציג את שלושת "כללי הזהב" שלו להצלחה, ולאורך כל ההרצאה מכאן ואילך, יצביע ביד אחת (או אוחז) על אצבעות היד השנייה ש"מונה" אותם. אלו למעשה חלקי הנאום, כשבסופם יגיע סיכום קצר. עוד מבדיל השחקן בין החלקים השונים בפאוזות, עצירות בהן הוא מסמן למעשה לקהל להקשיב לדבר הבא. מבחינה רטורית הוא בוחר שמות אטרקטיביים לכלליו - אבל התוכן ישתמש בהם באופן לא צפוי - "הזדמנות" (החד-פעמית, הזוהרת) הופכת ל"עבודה" (הבנלית, אפורה), "להיות סקסי" (האטרקטיבי, חיצוני) הופך ל"להיות חכם" (מה?? כן - יגלה לנו השחקן המצליח מהוליווד, חשוב להיות חכם ונדיב - ממש "אל תסתכל בקנקן").

הטוב והטעון שיפור:
1. ייתכן שלבני נוער המצפים לשמוע כוכב זה נחווה כנאום טוב (וכך גם שווק ביוטיוב כשחיפשתי אותו - אגב - מדוע לא צורף קישור לסרטון במשימה? נראה לי נכון לצרף...). יתרונותיו היו במסר קצר וממוקד, ובשפת גוף נחרצת וברורה.
2. בין השאר הוא משבץ סיפור "אישי" נוסף (לא באמת אישי, אבל שוב הוא משתף אותנו במשהו מעולם הזוהר - מעבודתו על הסרט "סטיב ג'ובס) כאן הוא חורג מהכללים שלו - ההתחכמות בכותרת כלל הזהב אינה מפתיעה כמו בקודמות, הכלל הזה אינו משויך ל"כריס" אלא דווקא ל"אשטון", השחקן מהסרט. גם לסיפור האישי אין ערך, כי הוא לא משתף אותנו במשהו מהסרט אלא בציטוט של סטיב ג'ובס האדם (ציטוט שקיים גם מחוץ לסרט).
3. בעיניי, הסרטון היה רזה מדי. נכון היה למלא את הכותרות בהדגמות מחייו - מתי נתפסו החוכמה והנדיבות שלו כסקסיות ועל-ידי מי? (בטוח שלא על ידי המעריצים שישבו שם, לפחות עד עתה). כיצד הוא "בנה את חייו" ולא רק חי אותם? (האם מכיוון שבחר להיות שחקן? לא נראה לי שזה המסר שרצה להעביר).

# data[].attributes.headline
זיהוי מבנה המסר - בתאל ממן

# data[].attributes.subject
זיהוי מבנה המסר - בתאל ממן

# data[].attributes.body
-        ראשית אשטון קוצ'ר פתח בהתוודות על עצמו (שמי הראשון אינו אשטון..), כך עורר סקרנות וחיבור עם המאזינים. ניתן לקרוא לחלק זה מבוא.

-        לאחר מכן הוא מקשר בין המבוא לפתיח ומספר שברצונו לחלוק עם המאזינים שלוש תובנות שעזרו לו בהצלחתו (כשעוד קראו לו כריס - כך מתבצע הקישור למבוא).

-        הוא מציג את שלושת התובנות כרשימה בלי להרחיב.

-        לאחר מכן מרחיב על כל אחת בנפרד, מהווה את גוף הנאום. בנוסף, הוא מפזר מסקנות לאורך הרחבת התובנות ("כל עבודה שהייתה לי שימשה אבן דרך לעבודה הבאה.. הזדמנויות מגיעות ממאמץ... כל מה שסביבנו שאנו מכנים "חיים", נוצר ע"י אנשים שלא היו חכמים יותר מכם.) ובנוסף, נותן סימוכין לטענותיו (סטיב ג'ובס).

-        ולאחר מכן מסכם מאוד בקצרה את שלושת התובנות (אז תבנו את החיים, אל תחיו אותם. תמצאו את ההזדמנויות שלכם. ותמיד תהיו "סקסיים".)

2. אשטון קוצ'ר מבצע קיטעי קישור שמלהיבים את הקהל, מסקרנים ומחברים אותו אל הנאום והנואם. באמצעות הגילוי על שמו הראשון הוא מבצע את הקישור "למדתי כמה דברים מדהימים שהייתי כריס ואני רוצה לחלוק איתכם..". השימוש בשם "תהיו סקסיים" נועד כדי למשוך את הקהל, הרי אין קשר בין סקסי לכוונתו האמיתית של קוצ'ר. ובכלל הסיסמאות שהוא צועק בקול גם הן מעודדות את הקהל להיות קשוב ופעיל.

3. למען האמת, זה נאום שאני מאוד אוהבת. הוא מעביר את המסר מדוייק, ברור, קצר וקולע. נעזרתי בו כשהתבקשתי לכתוב ולנאום את נאום הבוגרים בטקס קבלת תארים שלי. ועל כן לא מוצאת משהו שחסר או שזקוק לשינוי.