# data[].attributes.body
I buddhismen tror man på princippet om årsag og virkning. Det kaldes for karma. Karma handler om, at det mennesker tænker, siger og gør former deres liv.

Når man tænker, siger eller gør noget godt for andre, så får man selv noget godt igen i sit liv. Men hvis man tænker, siger eller handler ondt mod andre, så kommer det onde også ind i ens eget liv. Det gode og onde, man oplever i sit liv, er altså et resultat af de ting, man har gjort.
Når mennesker er onde mod hinanden, så er det, fordi de tror, at de får noget ud af det. Men det gør de ikke på lang sigt – tværtimod.

# data[].attributes.body
Hvad er en myte? Fortælling om guder, gudelignende figurer og mennesker => der menes at være grundlæggende for: religion, kultur og menneskets eksistens.
Ikke realistiske: en billedlig fortælling der forklarer hvorfor livet ser ud som det gør. Hvorfor vi skal dø. Hvorfor er det uvejr osv?
Rummer svar: på store og uforklarelige spørgsmål. Kan ikke sammenlignes med videnskabelige udsagn og årsagsforklaringer.

Videnskab:
Er en metode for objektiv fremskaffelse af almen anvendelig viden:
- naturvidenskab (lovmæssigheder)
- samfundsvidenskab (ligger et sted mellem de to andre)
- humaniora (tolker)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oftest vil spørgsmålet om ondskab være i form af en anklage mod den Gud, der ifølge kristen opfattelse er den gode Gud, der alligevel tillader det onde. Kan det forenes med, at Gud er almægtig?

Islam lærer, at man ikke i den Nådiges skaberværk vil kunne se nogen mangel. Ikke desto mindre er der mange mangler i verden. Spørgsmålet er derfor: Hvis Allah er god, hvorfor findes der så ondt og lidelse i verden? Imam Naimutallah Basharat svarer

Hvorfor bruger man ikke modbydelige, fængslede personer som forsøgsdyr, hvis man skal forske i ny medicin, spørger en gruppe skoleelever Etikpanelet. Torben Mogensen, lægelig direktør på Hvidovre Hospital svarer

Debat

Der er desværre ingen nem vej, når vi beskæftiger os med vores negative følelsesmæssige reaktioner. Kun gennem opmærksomhed, nærvær og refleksion kan vi gøre os forhåbninger om at vende dem til positive handlinger, mener buddhist Steen Skovhus

Ondskab ifølge:

# data[].attributes.attachment_link.description
Oftest vil spørgsmålet om ondskab være i form af en anklage mod den Gud, der ifølge kristen opfattelse er den gode Gud, der alligevel tillader det onde. Kan det forenes med, at Gud er almægtig? Islam lærer, at man ikke i den Nådiges skaberværk vil kunne se nogen mangel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor tillader Gud ondskab | Spørgsmålet er forfejlet | Hvad er godt og ondt | Livet er en prøve | Det onde er menneskets oprør mod Gud | Når mennesket begår ondt
Hvorfor tillader Gud ondskab
Spørgsmålet om ondskabens tilstedeværelse i verden og dets væsen er centralt i den vestlige filosofi og den jødisk-kristne teologi. Problemstillingen er desuden direkte relevant for alle, der har oplevet smerte, vold, død eller afsavn. Litteraturen, kunsten, filmen, populærkulturen og ikke mindst nyhedsmedierne kredser om det onde som tema. Vi hører dagligt om voldtægter og overgreb, mord og selvmord, naturkatastrofer og hungersnød, krig og tortur.
Spørgsmålet er forfejlet
Hvorfor tillader Gud al den smerte og ondskab? Spørgsmålet er: "Hvis Gud er almægtig og god, hvorfor er verdens tilstand så som den er?"

I en islamisk kontekst er spørgsmålet i bund og grund forfejlet. Alting kommer som bekendt fra Gud, Allah. Det gælder medgang og modgang, sandhed og illusion, smerte og lykke, liv og død, fred og krig, overflod og smalhals, sundhed og sygdom. Det er netop Allah, der har defineret hvad der er det gode og hvad der er det onde.

"Han kan ikke stilles til regnskab for Sine handlinger, hvorimod de (menneskerne) vil blive stillet til regnskab for deres."
- Koranen 21:23

Det betyder at Allahs vilje og bestemmelser er det højeste og dermed "Det Gode" i absolut forstand.
Når mennesket begår ondt
Gud og naturen begår intet ondt. Men som mennesker har vi fri vilje, som betyder, at vi kan begå ondt. Et menneske kan begå ondt mod naturen eller mod et andet menneske. Det kan f.eks. ske ved at undertrykke et andet menneske, udnytte det, fratage det basale rettigheder som mad, drikke, husly og fred. Sker det, er det den enkeltes og samfundet pligt, at gøre oprør og bekæmpe det onde. Det onde vil altid få sin straf; i denne verden eller i livet efter døden.
Hvad er godt og ondt
Godt og ondt, derimod, er menneskelige kategorier, som bygger på menneskets retfærdighedssans og dets oplevelse af verden. Som sådan er godt og ondt skabt af Allah. For at kunne bedømme, om noget er godt eller ondt i nogen endelig forstand kræver det imidlertid, at man har fuld indsigt i alle relevante forhold. Det har mennesket aldrig, det har kun Allah. Når vi som mennesker i desperation over det, vi opfatter som ondskab anklager Allah, gør vi det således på et falsk grundlag. Vi har ikke umiddelbart indblik i den større kontekst inden for rammerne af hvilken, vores liv i denne verden udfolder sig.
Livet er en prøve
Livets større kontekst er, at alting er en prøve. Vi er midt i en eksamen, der varer indtil vi dør. Hvordan vi forholder os til det, der møder os i vores liv og hvordan vi handler er afgørende for vores liv i Evigheden. I forhold til evigheden er livet i denne verden som et blink med øjet.

"Han har skabt død og liv som en prøve, for at se hvem af jer der opfører sig bedst; Han er den, der besidder al magt og Den, som tilgiver igen og igen."
"Enhver sjæl skal smage døden. Vi prøver jer med både ondskab og godhed, en måde at test jer på, og I vil blive bragt tilbage til Os."
- Koranen 67:2, 21:35

I Islam er det afgørende altid at stole på Allah. Allah beskriver sig selv som Kærlig, God, Retfærdig, Vis og Tilgivende. I modgang og lidelse indebærer det at stole på, at Allah vil os det bedste og at ingen bliver uretfærdigt behandlet. Ofte leder lidelse til spirituel indsigt og renselse. Sorg kan lede til lykke, fattigdom til ydmyghed og taknemmelighed, modgang til standhaftighed og styrke.
Det onde er menneskets oprør mod Gud
Samtidig er det i smerten og lidelsen, at vi erkender vores menneskelighed klarest og dermed også som regel der vi er tættest på Gud. Tit finder vi troen og Gud i ulykken. Ofte skal der en personlig krise, et dødsfald eller et chok til, for at et menneske opdager sig selv og kan opblomstre påny. Hvor ofte har den menneskelige erfaring måttet konkludere, at det, der synes ondt sagtens kan være en forklædt velsignelse?

"... Det er muligt at I afskyer noget, selvom det faktisk er godt for jer og at I elsker noget, selvom det faktisk gør jer ondt; Allah er alvidende, mens I er uvidende."
- Koranen 2:216

I Islam betyder ondskab således noget andet, end det man normalt ligger i begrebet; "Det Onde" er menneskets oprør mod Gud, at det vender sig væk fra Hans åbenbaring og vejledning og ikke angrer og søger tilgivelse bagefter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvorfor tillader Gud ondskab | Spørgsmålet er forfejlet | Hvad er godt og ondt | Livet er en prøve | Det onde er menneskets oprør mod Gud | Når mennesket begår ondt Hvorfor tillader Gud ondskab Spørgsmålet om ondskabens tilstedeværelse i verden og dets væsen er centralt i den vestlige filosofi og den jødisk-kristne teologi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad årsagen til ulykker og ondskab er - menneskers skyld, Satan eller Gud selv - er ikke entydigt. Men bagved ligger en grundlæggende forestilling om at verden er god og Gud er kærlig

På de første sider i Bibelen - i skabelsesberetningen - hedder det, at det gode både er Guds intention med og en grundlæggende egenskab ved skaberværket. Gud skabte jorden, himlen, dyrene og manden, og så, at det var godt. Derefter skabte han kvinden, for det var ikke godt for mennesket at være alene.

Fra begyndelsen eksisterede der således en orden, der var bestemt ved at være god og som for menneskets vedkommende var kendetegnet ved samvær med Gud, der ikke sad langt væk i sin himmel, men gik omkring i Edens have sammen med Adam og Eva.

Men en ting er intention og mening, en anden de faktiske vilkår, som mennesket er underlagt - et tema som skabelsesberetningen gør opmærksom med kundskabens træ, der giver viden om godt og ondt, men som mennesket ikke må spise af, for så skal det dø. Der kræves lydighed af mennesket, men de fleste vil vide, hvad det endte med.

Slangen - " det snedigste af alle de vilde dyr Gud Herren havde skabt" - får den lidet flatterende rolle som fristeren, der ødelægger den paradisiske tilstand. Ved at spise af æblet sætter mennesket sig op imod Gud og bliver smidt ud af Edens have - og herefter er der ingen grænser for menneskets ondskab.

Gud, der nu befinder sig på afstand af menneskenes verden, forfærdes over menneskenes ondskab, som kommer til udtryk i fortællingerne om Kains brodermord, gudssønnernes ægteskab med kvinderne, Sodoma og Gomorra, afgudsdyrkelse og frafald. Guds reaktion er straf, som blandt andet finder sted ved syndfloden, der udrydder alle, undtagen den retfærdige Noa og hans familie.

I den del af Det Gamle Testamente, der beskriver Israels historie, er det kendetegnende, at ondskaben kommer fra menneskene, og at de ulykker, som rammer dem, tolkes som straf for folkets eller kongens ondskab. En straf, der også kan have et opdragende formål. Der er her en direkte sammenhæng mellem skyld og skæbne, eller som en af den ulykkesramte Jobs venner udtrykker det:

"De, der pløjer med ondskab og sår ulykke, høster det selv. De går til grunde for Guds ånde, forsvinder for hans vredes pust" ( Jobs bog 4,8-9).

I andre skrifter bliver der dog flere steder sat spørgsmålstegn ved denne direkte sammenhæng. Det sker blandt andet i Prædikerens Bog:

"Begge disse ting har jeg set i mit tomme liv: Retfærdige, der går til grunde trods deres retfærdighed, og uretfærdige, der lever længe trods deres ondskab" ( Prædikerens Bog 7,15).

Problemet er, at når Gud er herre over alt, så er han det nødvendigvis også, når det kommer til den øjensynlige uretfærdighed, og man må nødvendigvis stille spørgsmålet, om Gud kan være ond, eller om der findes en ond magt ved siden af Gud. Men gør der det, er Gud jo ikke længere alene om herredømmet. Denne problemstilling, kaldet teodicé, har teologer gennem tiden brugt mange kræfter på at komme overens med. Som vi vil se, er der i Bibelen flere tilgange til problemet.

Hos Esajas er sagen klar - Gud er ophavsmand til både det gode og det onde:

"Jeg danner lys og skaber mørke, jeg frembringer fred og skaber ulykke, jeg, Herren, frembringer alt dette" ( Esajas' Bog 45,7).

Andre steder er Satan årsag til det onde. I Det Gamle Testamente er Satan nævnt tre gange, men ikke som en magt ved siden af Gud eller som en dæmon, men som en, der tilhører den himmelske verden og handler på Guds bud. I Jobs Bog omtales han som en af gudssønnerne, som Gud omgiver sig med, og som af Gud får lov til at sætte den retfærdige Job på prøve:

"Da sagde Herren til Satan: "Nu får du magten over alt det, han ejer; men ham selv må du ikke række hånden ud imod" ( Jobs Bog 1,12).

Satan er her som andre steder den, der frister og bringer ulykke, hvilket er med til at skabe en vis afstand mellem Gud og det onde. For nok er Satan i Guds nærhed, men de er ikke identiske.

I Det Nye Testamente er modsætningen mellem det gode og det onde understreget på en helt anden måde. Det hedder blandt andet:

"Derfor blev Guds søn åbenbaret: for at tilintetgøre Djævelens gerninger" ( 1. Johannesbrev 3,8).

Det gode og det onde er i kamp med hinanden, og djævelens magt tages alvorligt, som det blandt andet udtrykkes i en af Jesu lignelser:

"Når et menneske hører ordet om Riget og ikke fatter det, kommer den Onde og røver det, der er sået i hans hjerte" ( Matthæusevangeliet 13,19).

Det betyder dog ikke, at mennesket frikendes for et medansvar for ondskab:

"Et godt menneske tager gode ting frem af sit gode forråd, og et ondt menneske tager onde ting frem af sit onde forråd" (Matthæusevangeliet 12,35).

Grundlæggende er Det Nye Testamentes svar på det ondes problem imidlertid selve troen på Gud og hans kærlighed til skabningen. Når denne manifesterer sig i Kristus, der solidarisk lider med menneskene, reduceres problemet for den religiøse tro til et teologisk skinproblem.
Kilde: Gads Bibelleksikon.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad årsagen til ulykker og ondskab er - menneskers skyld, Satan eller Gud selv - er ikke entydigt. Men bagved ligger en grundlæggende forestilling om at verden er god og Gud er kærlig På de første sider i Bibelen - i skabelsesberetningen - hedder det, at det gode både er Guds intention med og en grundlæggende egenskab ved skaberværket.

# data[].attributes.body
Arbejd med

- Utøja
- Terror i New York
- Holocaust
- Det onde menneske

# data[].attributes.body
I en islamisk kontekst er spørgsmålet i bund og grund forfejlet. Alting kommer som bekendt fra Gud, Allah. Det gælder medgang og modgang, sandhed og illusion, smerte og lykke, liv og død, fred og krig, overflod og smalhals, sundhed og sygdom. Det er netop Allah, der har defineret hvad der er det gode og hvad der er det onde.

“Han kan ikke stilles til regnskab for Sine handlinger, hvorimod de (menneskerne) vil blive stillet til regnskab for deres.”
- Koranen 21:23

# data[].attributes.body
- Skriv ned hvad du betragter som ondskab, og hvor du tror det onde kommer fra.
- Er det onde noget, der selvstændigt eksisterer?
- Eller er det noget, der opstår mellem mennesker?

# data[].attributes.body
Jobs Bog (DGT): Handler om og beskriver en mands lidelser og hans problemer med af få alle disse lidelser til at passe med hans tro på, at Gud er god og retfærdig. Jobs Bog handler om spørgsmålet: Hvordan kan en retfærdig Gud tillade menneskelig ondskab og lidelse?
Guds vilje og magt er et mysterium for mennesket - lidelse/ondskab kan ikke forklares og den kan ramme mennesker uden forklaring eller årsag. Gud kan både rumme det gode og det onde.
Gud og satan i DGT: Satan er ikke en selvstændig ond magt, der står for det modsatte af Gud. Satan er mere en kraft, der er en del af Gud.
I Det nye Testamente: Her bliver Gud og Satan hinandens fjender eller modstandere, to adskilte størrelser

# data[].attributes.body
Deadline ( 25.03.2014 )

Seierstad om Breivik

Indholdsbeskrivelse:
Er Anders Breivik en af os? Det spørgsmål rejser den norske forfatter og journalist Åsne Seierstad i sin kontroversielle bog om den norske massemorder, som udkommer på dansk i dag. Men hvordan kan en mand, der har forårsaget så meget ondskab og smerte være del af fællesskabet? Det spørger vi Seierstad om i aftenens Deadline.

# data[].attributes.body
Børn og unge møder i deres liv ofte glimt af ondskab, eller handlinger og begivenheder præget af ondskab. Både i nyhedsstrømmen fra ind- og udland, i fiktionens verden, i religionerne og måske i deres eget liv.

# data[].attributes.body
Som smerte - det onde opleves i forbindelse med sygdom og død.

Som handlinger - det onde kan være noget, der skader og fører til vold eller forurening.

Som en modsætning til det gode - i religiøs sammenhæng fx satan over for gud, i hverdagen fx naturkatastrofer over for naturoplevelser.

Som oplevelser - det onde udtrykkes kunstnerisk fx som dæmoner.

# data[].attributes.body
En pige er sin kæreste utro. Kæresten finder ud af det.

Hvad sker der, hvis kæresten vælger hævnen?

Hvad sker der, hvis kæresten vælger tilgivelsen?

I hvor høj grad vælger man selv den måde, man vil reagere på?

# data[].attributes.body
Statsministeren talte ikke om hævn. I stedet talte han om, at angrebet på det norske demokrati kun må betyde, at der skal kæmpes endnu mere for netop demokratiet.

Hvad er den norske statsminister Jens Stoltenbergs budskab?

Diskuter udtalelsen ”Ud af det onde vokser der noget godt”.

Hævn og tilgivelse er to forskellige måder at reagere på en forkert eller ond handling.

Giv eksempler på, hvad de to forskellige reaktioner kan medføre?

Stoltenberg talte hverken om tilgivelse eller hævn – men hvilken vej, tror du egentlig, han synes, er den rigtige?

# data[].attributes.attachment_link.title
Stoltenberg holdt tale til minne Utøya-ofrene

# data[].attributes.body
At gøre noget ondt kan defineres på følgende måde: bevidst at gøre noget, der skader andre mennesker. Men hvad der opfattes som ondt, er forskelligt. Dermed er der også forskel på, hvorfor mennesker gør skade på andre, hvad man tænker om det, og hvordan man handler i forhold til det.

# data[].attributes.body
1. Hvad er ondskab?

Lav en fælles brainstorm over begrebet ondskab.

Diskuter forskellige meninger om, hvad det onde kan være.

Er det onde noget, der selvstændigt eksisterer?

Eller er det noget, der opstår mellem mennesker?

# data[].attributes.headline
Forløbet er bygget op om fire delemner, som eleverne skal arbejde ud fra:

# data[].attributes.subject
Forløbet er bygget op om fire delemner, som eleverne skal arbejde ud fra:

# data[].attributes.body
1. Mennesket og ondskab

2. Hvordan kom det onde ind i verden?

3. For Satan!

4. Det ondes problem