# data[].attributes.body
שיתוף פעולה ותלות הדדית

# data[].attributes.body
בעיות הגירה, מגפות

# data[].attributes.body
עליית משטרים לא דמוקרטיים במדינות האיחוד האירופאי

# data[].attributes.body
יחסים דיפלומטיים בינלאומיים - תמיכה מצד מעצמות (ברית חזקה נגד אויבים)

# data[].attributes.body
לא תמיד משתלם כלכלית לפעול בדרך ייצור עצמי

# data[].attributes.headline
רבקה שמחה זנד

# data[].attributes.subject
רבקה שמחה זנד

# data[].attributes.body
מתפתחת תחרותיות בין כל המדינות על הייצור והכללה .
תלות ביבוא זול מסין.
בעקבות הקורונה יש פגיעה רחבה במשק ובכלל בכל תהליכי היבוא.

# data[].attributes.headline
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.subject
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.body
הוזלה של המחירים

# data[].attributes.body
תלות בייצור לא מקומי

# data[].attributes.body
החמרה במצב העוני

# data[].attributes.body
התקדמות הטכנולוגיה

# data[].attributes.body
הטלת מכסים

# data[].attributes.body
קורונה - יוצרת ריחוק ובידוד, פגיעה בהון האנושי ובתחושת החברה

# data[].attributes.body
העברת מפעלים לשם ייצור עצמי- הסרת התלות במדינות אחרות

# data[].attributes.body
פגיעה ביצור העצמי

# data[].attributes.body
״פוסט-קורונה״ -הסתגרות המדינות בגלל הקורונה. יריבות בין מצעמתי אמריקה וסין. איום על שיתוף פעולה בין המדינות.

# data[].attributes.body
חברות נפגעות כלכלית מכך שמדינות אחרות מפסיקות לצרוך את המוצרים שלהן

# data[].attributes.body
קורונה - פגיעה במשק, פיטור עובדים, קריסת חברות

# data[].attributes.body
סכסוכים ויריבות מאיימים על תהליכים גלובליים

# data[].attributes.body
יריבות בין מעצמות המאיימת על הגלובליזציה

# data[].attributes.body
קורונה - התקדמות טכנולוגית להתאמה לצרכים של תקשורת מרחוק (זום, רשתות חברתיות)

# data[].attributes.body
מגפות עולמיות

# data[].attributes.headline
רבקה שמחה זנד

# data[].attributes.subject
רבקה שמחה זנד

# data[].attributes.body
הטכנולוגיה משנה את כל צורת העבודה לנוחה יותר ונגישה יותר ע"י כך שאפשר ליצור קשר עם עובד או המעסיק מהצד השני של העולם.
בנוסף יש מסחר בין לאומי שמעלה את רמת החיים העולמית לגבוהה יותר.

# data[].attributes.body
הוזלת מחירים

# data[].attributes.body
משברים עולמיים גורמים להצטמצמות הגלובליזציה

# data[].attributes.headline
רזיאל קריספין

# data[].attributes.subject
רזיאל קריספין

# data[].attributes.body
תחרות על מקומות עבודה על ידי אנשים מכל העולם.

ברגע שמדינה לא מצליחה לעמוד בקצב הגלובליזציה, הפער בינה לעולם יהיה משמעותי.

# data[].attributes.headline
יבגני מלניקוב

# data[].attributes.subject
יבגני מלניקוב

# data[].attributes.body
שת''פ

# data[].attributes.body
אין אחידות בתכנית החינוך - מייצר הרבה פערים בין המדינות

# data[].attributes.body
מייצר חשיפה לתכנים בעיקר לילדים מה שמקשה על ההורים והבית ספר לחנך

# data[].attributes.body
הוזלת במחירים
ניידות תעסוקתית וגמישות
צריכת שירותים וסחר מכל מקום בעולם במהירות

# data[].attributes.body
שיפור טכנולוגי בתעשייה על מנת להתחרות בחברות מחו"ל

# data[].attributes.body
ענפים שהם "לואו-טק" מתקשים לעמוד בקצב של ענפי ההיי-טק

# data[].attributes.body
פגיעה בענפי תעשייה שאינם טכנולוגיים במדינות המפותחות

# data[].attributes.body
תחומים שהם לא הייטק יתקשו להתחרות בגלובליזציה

# data[].attributes.headline
חיים אייזנברג

# data[].attributes.subject
חיים אייזנברג

# data[].attributes.body
ריכוז כוח טכנולוגי מסיט כסף וכישרון ממדינות אחרות

# data[].attributes.body
גלובליזציה כאתגר לייצור עצמי

# data[].attributes.body
הייתרונות הם יחסיים

# data[].attributes.body
יובל ויתרי
תלות של רוב המדינות במדינה אחת- לדוגמה סין

# data[].attributes.body
מעבר למיקור חוץ

# data[].attributes.body
יובל ויתרי

1. תחרות כלכלית בריאה בין המדינות והוזלת המחירים
2. הכנסה לקופת המדינה בעלת פיתוחים חדשניים כאלו ואחרים

# data[].attributes.body
עובדים זרים - פגיעה בענף הפועלים הישראלים / המקומיים

# data[].attributes.body
בעיות הגירה, עבודה

# data[].attributes.headline
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.subject
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.body
"בריחת" העבודה מהאוכלוסייה המקומית לעובדים במדינות אחרות, זולים יותר

# data[].attributes.body
עובדים זרים - התקדמות בפיתוח והבינוי במחירים זולים ובמהירות

# data[].attributes.body
מגבלות על טכנולוגיה

# data[].attributes.body
הגירה

# data[].attributes.headline
רזיאל קריספין

# data[].attributes.subject
רזיאל קריספין

# data[].attributes.body
שיתופי פעולה בין מדינות ואנשים ברחבי העולם, דבר שמאיץ את ההתקדמות של האנושות.
אפשרויות תעסוקה עולמיות בהייטק ללא צורך ברילוקשיין.

# data[].attributes.body
התלותיות של רוב העולם במדינה אחת(לדוגמה סין)

# data[].attributes.body
הגירה מרובה
מהגרים רבים הגיעו לבריטניה ובאו לעבוד ו"גנבו" עבודות למקומיים.
בגלובליזציה אפילו בלי להגיע למדינה יכולים לקחת עבודות ממקומיים

# data[].attributes.body
עליית הלאומיות בשל תנודתיות עובדים בן מדינות

# data[].attributes.body
הגלובליזציה מגבירה את תופעת ההגירה ופוגעת באחוזי התעסוקה המקומית.
מגיעים המון מהגרים למדינה ותופסים מקומות עבודה על-חשבון המקומיים.

# data[].attributes.body
תלות במדינה אחרת

# data[].attributes.body
הכפר הגלובאלי פותח יותא אפשרויות תעסוקה לאוכלוסיות באופן מכוון , מייצר שוויון הזדמנויות

# data[].attributes.body
הגירה מהמדינה

# data[].attributes.body
הגירה שמביאה ל"גניבת עבודות" גם מרחוק

# data[].attributes.headline
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.subject
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.body
משבר הגירה

# data[].attributes.body
הגירה

# data[].attributes.body
מהגרי עבודה והגירה בלתי חוקית

# data[].attributes.body
קידום משמעותי בטכנולוגיות בזמן המגפה. יש הרבה יותר עבודה לאנשים ורצון של האנשים להיות בכל העולם ולעבוד בכל נקודה בעולם מהמדינה שאני גר בה.

# data[].attributes.body
תחרות כלכלית בריאה בין המדינות
הכנסת רווחים למדינה בעלת פיתוחים טכנולוגיים כאלו ואחרים

# data[].attributes.body
שיתוף פעולה בין מדינות

# data[].attributes.body
אלול להוביל מאבק בין לאומי בין מעצמות
יוצר תלות במדינות אחרות ובמשאבים

# data[].attributes.body
הגירה

# data[].attributes.body
פגיעה חמורה באיכות הסביבה + גרימת חוסר איזון בטבע

# data[].attributes.body
אפשרות לצרוך סחורות מכל מקום בעולם

# data[].attributes.body
הגלובליזציה מאפשרת לעבוד ולצרוך שירותים בכל מקום בעולם מכל מקום בעולם.

# data[].attributes.body
שיתוף פעולה של קשרים בין מדינות

# data[].attributes.headline
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.subject
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.body
טכנולוגיה מאפשרת לעבוד מהבית/ במקום שונה לגמרי מהאנשים שמעסיקים אותך

# data[].attributes.body
התיעלות תהליכי עבודה עם שימוש בינלאומי בטכנולוגיה

# data[].attributes.body
צריכת שירותים וסחורות מכל מקום בעולם
קופי רייטר מניו יורק - כשאתה עובד במשרד בישראל

# data[].attributes.body
שימוש נכון באינטרנט וטכנולוגיה מה שמרחיב את כמות הלקוחות ואת מגוון נותני השירות

# data[].attributes.body
שת"פ בין לאומיים והורדת יוקר מחייה לאזרחים

# data[].attributes.body
צריכת שירותים מחוץ למדינה ללא צורך לנסוע לחו"ל

# data[].attributes.body
שינוי שיטות העבודה עי התקדמות הטכנולוגיה

# data[].attributes.headline
שינוי שיטות עבודה

# data[].attributes.subject
שינוי שיטות עבודה

# data[].attributes.body
התפתחות מודלים חדשים של עבודה

# data[].attributes.body
הטכנולוגיה מאפשרת לעובדים להישאר לעבוד מהבית

# data[].attributes.body
הקורונה הביאה למצב שבו ארגונים מבינים שניתן לעבוד מהבית ואין צורך להגיע לעבודה פיזית

# data[].attributes.body
הבנה שעובדים לא צריכים להגיע למשרדים
אפשר לעשות הכל מרחוק

# data[].attributes.body
קל לעבוד עם/ב מדינות אחרות

# data[].attributes.headline
חיים אייזנברג

# data[].attributes.subject
חיים אייזנברג

# data[].attributes.body
תירס ואורז תמורת תמרים ובננות

# data[].attributes.body
קל יותר לעבוד מרחוק או לעבור מדינה

# data[].attributes.body
ביצוע לוקיישן- יותר קל

# data[].attributes.headline
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.subject
לבנה פיינקוכן

# data[].attributes.body
לא מתרפשרת אצמעות מסחרית- תלות במדינות אחרות

# data[].attributes.body
צמיחה ושת"פ בינלאומי

# data[].attributes.body
תלות גומלין בין המדינות (חקלאות, אוכל, וכד׳)

# data[].attributes.body
יצירת תלותיות בתעשייה הסינית, אם עוברים לתעשייה מקומית תיתכן ירידה באיכות החיים (התחדשות בתדירות נמוכה יותר) לאור יוקר המחייה

# data[].attributes.body
ייבוא וייצוא ויצירת שפע בכל מדינה בעזרת מוצרים ממדינות אחרות

# data[].attributes.body
החלשת המדינה בהיבט גאווה מדינית. מדינות חלשות נפגעו.

# data[].attributes.body
תלות בתחומים מסוימים

# data[].attributes.body
אינפלציה

# data[].attributes.headline
התבססות על ייצור בו יש למדינה יתרון יחסי

# data[].attributes.subject
התבססות על ייצור בו יש למדינה יתרון יחסי

# data[].attributes.body
מעבר סחורות חקלאיות - ישראל מכניסה סחורות (כגון אורז ותירס) שלא יכולה לגדל בארץ

# data[].attributes.body
תלות בקשרי מסחר

# data[].attributes.body
מעבר של סחורות בין אומות העולם כדי לספק את כל אבות המזון , קשרי מסחר

# data[].attributes.body
שיתוף פעולה בחקלאות - מעבר של סחורות חקלאיות בין מדינות.

# data[].attributes.body
תלות גומלין בחקלאות- ישראל לא יכולה לייצר אורז

# data[].attributes.body
״מלחמת הסחר העולמית ״ כפגיעה באזרחים ואוכלוסיה של המדינות

# data[].attributes.body
צמיחה בהייטק - ישראל שחקן מרכזי בזירת הייטק העולמית

# data[].attributes.body
שיתוף ידע

# data[].attributes.body
פיתוח יכולות טכנולוגיות גבוהות