# data[].attributes.headline
Kello 12.30-14.00 sinä teet kirjoitustehtäviä.

# data[].attributes.subject
Kello 12.30-14.00 sinä teet kirjoitustehtäviä.

# data[].attributes.body
Sinulla on 60 minuuttia aikaa.
Tee kaksi tehtävää.
Lue aina huolellisesti, mikä on tehtävä, mitä kysytään.

MANU 1: sähköposti + mielipide/sähköposti
MANU 2: sähköposti + mielipide

Jos kirjoitat A2.2-B1-tekstejä,
älä käytä:
- sanakirjaa
- Google Translatoria
- suomalaista ystävää

Jos teet B2-tasoisen tehtävän, saat käyttää sanakirjaa.

# data[].attributes.body
tekstit: Ammattiliitto ja työehtosopimus.

SANAT
korottaa 1
korotettu palkka
pitkä > pitempi > pisin
vuorokausi = 24 tuntia
lisä (sunnuntailisä, iltalisä, ylityölisä)
ellei = jos ei
perustua 1
säännöllinen
säätää 1
määräys

# data[].attributes.headline
Referaatti. Ensin lue, mikä on referaatti.

# data[].attributes.subject
Referaatti. Ensin lue, mikä on referaatti.

# data[].attributes.body
-       Artikkelin / tekstin tiivistys. Referaatti on sujuvaa tekstiä.

-       Referaatissa kerrotaan pohjatekstin pääsisältö sellaiselle lukijalle, joka ei ole sitä lukenut.

-       Referaatin tavoite: helpottaa lukijan tehtävää. Hänen ei tarvitse lukea koko alkuperäistä tekstiä.

-       Referaatin on oltava neutraali, puolueeton. Kirjoittajan mielipiteet eivät saa tulla siinä esiin.

-       Referaatin pituus ilmoitetaan tehtävänannossa. Perussääntö on, että pohjatekstiä lyhennetään ainakin kolmasosaan (1/3).

Referointi tarkoittaa siis selostamista (selostaa). Tekstiä voi referoida

-       joko sanasta sanaan (suoraan lainaten), jolloin käytetään lainausmerkkejä ” ”

-       tai epäsuorasti, omin sanoin kertoen. Epäsuora lainaaminen osoitetaan yleensä seuraavilla rakenteilla:

että-lause: Kirjoittaja toteaa (todeta), että hinnat ovat kallistuneet.

kirjoittajan mukaan -rakenne: Kirjoittajan mukaan hinnat ovat kallistuneet.

lauseenvastike: Kirjoittaja toteaa hintojen nousseen.

pelkistetty kuvaus: Kirjoittaja pohtii hintojen kallistumista.

Olennaista on referoiva ote: kirjoittajan nimi kulkee mukana johtolauseissa.
Sillanpää korostaa... Toimittaja kertoo... Kirjoittajan mukaan...

Työvaiheita:

1. Lue tehtävänanto huolellisesti ja mieti referaatin tarkoitus. Ketkä sen lukevat? Kuinka laaja ja tarkka sen pitää olla?

2. Lue pohjateksti kynä kädessä: tee alleviivauksia ja ajatuskartta.

Mikä on pohjatekstin pääasia eli pääkäsite?

Mitä ylä- ja alakäsitteitä (käsite) tekstissä on?

Mitkä ovat syitä ja seurauksia?

Mitä taustoja ilmiölle kerrotaan?

3. Merkitse kohdat, jotka aiot tuoda esille suorissa lainauksissa (lainaus). Muista näin lainatessasi käyttää lainausmerkkejä.

4. Tuo aloituksessa esiin pohjatekstin kirjoittajan nimi, otsikko, julkaisupaikka ja -aika.

5. Kirjoita referaatti kappale kappaleelta. Muista referoiva ote (johtolauseiden käyttö)!

6.  Otsikoi. Malli: Referaatti Matti Mäkeläisen tekstistä "Parkour"

# data[].attributes.body
a) huolimaton putkimies
b) kannustava lääkäri
d) käytännöllinen arkkitehti
e) rakastunut kokki
f) ennakkoluuloton muotisuunnittelija
g) oikeudenmuokainen esimies
h) kunnianhimoinen myyjä
i) huolellinen kampaaja

# data[].attributes.body
Työelämän suomea 2, s.61, tehtävä 8

TEHTÄVÄ
a. Kuuntele, mitä henkilöt kertovat työstään ja ominaisuuksistaan työntekijänä tai opiskelijana.

b. Ympyröi jokaisen henkilön kohdalta kaksi häntä parhaiten kuvaavaa sanaa.

Millaisia ihmisiä ja työntekijöitä he ovat?

1. Dimitri on

kannustava / avulias / pitkäjänteinen / huolellinen

2. Maria on

määrätietoinen / joustava / kunnianhimoinen / ystävällinen

3. Pekka on

kärsivällinen / oma-aloitteinen / palveluhenkinen / oikeudenmukainen

4. Marja-Liisa on

joustava / neuvottelutaitoinen / vastuuntuntoinen / rauhallinen

5. Behije on

oikeudenmukainen / huolellinen / ennakkoluuloton / järjestelmällinen

6. Jukka on

kannustava / kärsivällinen / stressinsietokykyinen / kunnianhimoinen

# data[].attributes.body
Valitse yksi aihe ja kirjoita sähköposti. Muista, miten sähköposti alkaa ja miten se loppuu.
Moi / Heippa / Moro...
Terveisin / T.

A. Viime kesänä olit kesätöissä. Viihdyit työpaikalla, mutta tuli yksi ongelma. Keksi itse, missä olit kesätöissä ja mikä oli ongelma.

Kirjoita ystävällesi sähköposti, jossa kerrot kesätyöstä ja myös ongelmasta. Kerro, miltä sinusta tuntui ja miten ratkaisit ongelman.

Kysy ystävän kuulumisia ja ehdota tapaamista lähiaikoina.

# data[].attributes.body
esimies / johtaja /päällikkö
puhekielellä: pomo
Keskustele, ovatko väittämät oikein vai väärin. Kirjoita vastaus vihkoon.
| 1. Suomessa esimiehellä on aina hieno auto ja oma autonkuljettaja.
| 2. Suomessa esimiehelle puhutaan sinä-muodossa. O
| 3. Suomessa esimiehellä on aina hienot vaatteet päällä.
| 4. Suomessa esimies ei koskaan tee samaa työtä kuin muut. Hän vain sanoo, mitä tehdään.
5. Suomessa esimiestä ei saa häiritä, jos sinulla on ongelma. Hänellä on tärkeämpää työtä. V
6. Suomessa esimies voi olla myös nainen ja voi olla myös nuori.
7. Suomessa esimies on aina oikeassa. Et saa olla eri mieltä esimiehen kanssa.

Millainen on esimies sinun kotimaassa?

# data[].attributes.headline
Keskustele ja kirjoita 5 adjektiivia vihkoon.

# data[].attributes.subject
Keskustele ja kirjoita 5 adjektiivia vihkoon.

# data[].attributes.body
a) Millainen on hyvä esimies? Mitä hän tekee? Mitä hän ei tee?

b) Millainen on hyvä työntekijä? Mitä hän tekee? Mitä hän ei tee?

c) Millainen on tasa-arvoinen työpaikka? Mitä ajattelet?

luotettava    huolimaton
optimisti      kärsimätön
luova    arka      suvaitsevainen
joustava     oma-aloitteinen
hauska    täsmällinen   sosiaalinen
hiljainen    ahkera     rehellinen
itsepäinen   vaatimaton   itsekäs
motivoitunut    saamaton    reipas
vastuuntuntoinen    epävarma
äkkipikainen

Lisää adjektiiveja löydät Oma suomi 2 -kirjan sivulta 83.

# data[].attributes.body
A2.2-tason opiskelija osaa:

-  osaa perustella (kertoa, miksi)

-  osaa jo kertoa vähän abstrakteista asioista

-  osaa vertailla (komparatiivi ja superlatiivi)

-    osaa kertoa vanhoista asioista (imperfekti)

-     osaa kirjoittaa kohteliaan viestin

B1-tason opiskelija osaa:

-     osaa kuvailla, osaa kertoa asioista myös yksityiskohtia (osaa paljon sanoja)

-     osaa kertoa pitemmän tarinan

-     osaa kertoa, miltä tuntuu

-     osaa vertailla hyvin

-      osaa kertoa abstrakteista asioista

-      osaa kertoa mielipiteensä, osaa kirjoittaa mielipidetekstin

-      osaa kertoa mahdollista ja ehdollista (konditionaali)

-      osaa kirjoittaa virallisen viestin (esim. palaute tai reklamaatio)

TÄRKEÄ: Kun B1-opiskelija puhuu/kirjoittaa, hän puhuu /kirjoittaa sujuvasti ja hänen puhetta/tekstiä on helppo ymmärtää ja seurata, ei tule väärinymmärryksiä.

# data[].attributes.body
Valitse yksi teema. Voit otsikoida tekstin itse.

a) Etäopiskelu on vaikeampaa kuin lähiopiskelu (A2.2+)
b) Etätyö lisää uupumuksen (=burnoutin) riskiä
c) Hyvä esimies osaa kuunnella
d) Vaatimattomuus kaunistaa
e) Tee työtä, jota rakastat!
f) Kansainvälisyys on kilpailuetu
g) Hyvä työilmapiiri vahvistaa hyvinvointia

# data[].attributes.body
Kello 9.00-11.35 keskustelu, kuuntelu, luetun ymmärtäminen

Kello 12.30-14.00 kirjoittaminen

# data[].attributes.attachment_link.title
Tietoisku 5: Työpaikan kirjoittamattomat säännöt ja piilo-odotukset

# data[].attributes.body
Sanat
alainen

kytätä (puhek.)

kehittää 1

kehityskeskustelu

vastuu

# data[].attributes.headline
Suomalaiset työntekijät ovat usein vaatimattomia. He eivät korosta itseään.

# data[].attributes.subject
Suomalaiset työntekijät ovat usein vaatimattomia. He eivät korosta itseään.

# data[].attributes.body
vaatimaton adj.
vaatimattomuus subst.

1. Onko mielestäsi vaatimattomuus aina hyvä asia? Onko vaatimattomuus tärkeä asia sinun kulttuurissasi?

2. Mitä ongelmia suora puhetapa voi aiheuttaa? Puhutaanko sinun kulttuurissasi suoraan?

3. Sanotaan, että sanaton viestintä (eleet, ilmeet, asennot, katseet, käsimerkit) muodostavat 80 % kommunikoinnistamme. Kerro esimerkkejä oman kulttuurisi sanattomasta (sanaton) viestinnästä.

# data[].attributes.body
Tasa-arvo työpaikalla näkyy esimerkiksi näin:

• Yleensä työntekijät ja esimiehet sinuttelevat toisiaan. Jos esimies sanoo työntekijälle ”sinä”, myös työntekijä voi sanoa esimiehelle ”sinä”. Esimiestä ei siis tarvitse teititellä.

• Esimies kysyy työntekijän mielipidettä. Jos esimies kysyy työntekijän mielipidettä, työntekijä voi sanoa, mitä mieltä on. Sen jälkeen asiasta voidaan keskustella.

•Jokainen saa sanoa oman mielipiteensä.

• Työntekijä saa olla esimiehensä kanssa eri mieltä. Jos esimies pyytää työntekijää tekemään jotakin, mihin työntekijällä ei ole aikaa, työntekijä voi sanoa sen esimiehelle.

• Esimies sanoo työntekijälle vain pääasiat, mitä pitää tehdä. Hän odottaa, että työntekijä päättää itse yksityiskohdat. OMA-ALOITTEINEN

• Työntekijät suunnittelevat usein itse, miten ja missä järjestyksessä he tekevät työnsä.

•Johtajat ja alaiset voivat puhua keskenään muistakin kuin työasioista.

• Työpaikalla voi usein pukeutua rennosti. Palveluammateissa ja teollisuudessa käytetään yleensä työnantajan antamia työvaatteita.

Lähde: Erilaisuus sallittu, s. 74

# data[].attributes.body
duuni (puhek) - työ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyt murskaamme työelämän tabut! - suorana tiistaisin klo 21

Jaksot

Ei tulossa olevia jaksoja

Nyt murskaamme työelämän tabut! - suorana tiistaisin klo 21

Nyt murskaamme työelämän tabut! Ina Mikkolan Tilipäivä ratkaisee mm. palkkaan, kateuteen ja häpeään liittyviä ongelmia, joista yleensä vaietaan. Ina kutsuu studioon joka viikko vieraan, jolla on työelämässään ongelma. Haastetta ratkovat studiossa paikalla työelämän huippuasiantuntijat sekä katsojat kotisohvilla. Yleisön äänitorvina toimivat Kaverin puolesta kyselen -podcastista tutut Anna Karhunen ja Tiia Rantanen. Keksitkö juuri sinä parhaan ratkaisun vieraan ongelmaan? Osallistu keskusteluun: chat.yle.fi - tehdään yhdessä työelämästä parempi meille kaikille!

Ohjelmaan liittyvää

Ina Mikkolan Tilipäivä: Artikkelit

Anna palautetta Yle Areenasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyt murskaamme työelämän tabut! - suorana tiistaisin klo 21 Jaksot Ei tulossa olevia jaksoja Nyt murskaamme työelämän tabut! - suorana tiistaisin klo 21 Nyt murskaamme työelämän tabut! Ina Mikkolan Tilipäivä ratkaisee mm. palkkaan, kateuteen ja häpeään liittyviä ongelmia, joista yleensä vaietaan. Ina kutsuu studioon joka viikko vieraan, jolla on työelämässään ongelma.

# data[].attributes.headline
Lue artikkeli ja kirjoita siitä referaatti.

# data[].attributes.subject
Lue artikkeli ja kirjoita siitä referaatti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Joensuun kaupunki päätyi vuorotteluun etä- ja toimistotyön välillä.

Etätyöntekijöiden työuupumus on korona-aikaan vähentynyt. Sen sijaan heitä uhkaa koronan jatkuessa etätyöapatia.

Kotona työskentelystä on kadonnut alkuaikojen uutuudenviehätys ja innostuksen huuma.

Tilalle on tulossa tylsistyminen, sanoo tutkimusprofessori Jari Hakanen Työterveyslaitokselta.

- Pitkäaikaistutkimuksemme mukaan tylsistyminen on lisääntynyt enemmän kuin varsinainen työuupumus. Työnteosta voi kadota kipinä ja mielekkyys, kun virikkeet ja elävät ihmiset puuttuvat.

Edellinen, koronakeväänä tehty Työterveyslaitoksen tutkimus osoitti, että työhyvinvointi jopa parani. Työn imu lisääntyi ja työuupumuksen ydinoire, krooninen väsymys, väheni.

Myös lääkärissä käynnit ja sairauspoissaolot ovat vähentyneet kautta linjan, kerrotaan yksityisistä lääkärikeskuksista Mehiläisestä, Pihlajalinnasta sekä Terveystalolta.

Osa nauttii etätöistä täysillä, osaa kyllästyttää

Korona-ajan etätyö on muuttunut jo uudeksi normaaliksi. Tavallisuudesta poikkeavaa aikaa on työpaikoilla eletty nyt kahdeksan kuukautta, eikä loppua ole näkyvissä.

Koronan jatkuminen ja pitkän pimeän vuodenajan alkaminen tuo uusia haasteita työnantajille, työntekijöille ja myös työterveyshuollolle. Jaksamiseen on keksittävä uusia keinoja.

Työterveyslaitos tutkii suomalaisten työhyvinvointia seuraavan kerran marras-joulukuussa.

Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori Jari Hakanen ei usko, että kovin suuria muutoksia on odotettavissa.

- Odotan mielenkiinnolla seuraavaa seurantaa ja sitä, miten pimeä vuodenaika vaikuttaa. Toisaalta vuodenajassa on hyviäkin puolia. Kun sade ropisee, pystyy hyvin keskittymään töihin.

Hakanen ennakoi, että tylsistymisen kokemus voi edelleen lisääntyä. Pahimmillaan työntekijät jakaantuvat niihin, jotka pitävät edelleen etätyöstä ja joilla menee hyvin sekä niihin, joilla menee heikommin.

Moni kaipaa poteroista pois

Koronapandemian aikana yhteyttä työnantajaan ja työkavereihin pidetään yllä monella tavalla. Työkavereita tavataan työasioiden ohella virtuaalikahvittelun tai jumppahetken merkeissä.

Nämä keinot eivät kuitenkaan enää välttämättä riitä, kun korona jatkuu ja pitkä pimeä painaa päälle. Moni kaipaa jo omaa työpistettä ja läsnäolevia työkavereita.

Joensuun kaupungilla ratkaisuksi on keksitty vuorottelu. Etätöissä olevat työskentelevät välillä kotona ja välillä työpaikalla. Näin tekee muun muassa suunnitteluinsinööri Antti Rytkönen.

- Elokuun loppuun saakka meillä oli pysyvämpi etätyökäytäntö ja sitten sitä kevennettiin. Nyt etätyöpäiviä on yhdestä kolmeen päivään viikossa.

Etätyö on sujunut Antti Rytkösellä mutkattomasti. Vuorottelua kodin ja konttorin välillä hän pitää hyvänä ja virkistävänä järjestelynä.

- Minulle tämä sopii oikein hyvin, kun kuitenkin työyhteisöä ja yhteisiä lounashetkiä kaipaa. Ei ole mukava katsella liikkumattomia naamoja Teamsissa.

Joensuun kaupunki työllistää 2 700 henkilöä. Heistä etätöissä on tällä hetkellä reilut 400 henkilöä.

Vuorottelun järjestämisellä halutaan antaa työntekijöille mahdollisuus tavata myös muita edes joinakin päivinä viikossa, sanoo Joensuun kaupungin henkilöstöjohtaja Sari Lempiäinen.

- Tämä on ollut todella toivottu järjestely, ettei ihan tarvitse kaivautua omiin poteroihin. Työntekijöillä on ihan selvästi patoutunutta tarvetta erilaisille työyhteisön kohtaamisille.

Syksy toi pettymyksen

Etätöihin on jo totuttu, mutta silti niiden jatkuminen kesälomien jälkeen on ollut monelle raskas paikka.

- Kesän jälkeen on alettu haaveilla työpaikalle paluusta ja nyt joudutaan taas olemaan kotona. Se saattoi tulla monelle yllätyksenä, sanoo johtava työterveyspsykologi Jyrki Talvitie Terveystalolta.

Hänen mukaansa jaksamista kannattaa ammentaa niistä työkaluista, jotka olivat käytössä keväälläkin.

- Kannattaa ehkä tehdä ihan listaa niistä asioista, joiden avulla selvisi keväällä. Ihan samoilla keinoilla pärjää tästä eteenpäinkin.

Keinot ovat monelle tuttuja: työn rytmittäminen, kunnolliset ruoka -ja kahvitauot, ulkoilu ja liikunta.

Tämän allekirjoittaa myös joensuulainen suunnitteluinsinööri Antti Rytkönen, joka pitää hyvinvoinnistaan huolta ulkoilemalla ja pelaamalla sählyä.

- Kyllä etätyö vaatii vastuuta ja itsekuria työntekijältä, ettei jämähdä kahdeksaksi tunniksi työtuoliin.

Johtava työterveyspsykologi Jyrki Talvitie muistuttaa työnantajia erityisesti kommunikaatiosta, kun uuteen normaaliin on jo siirrytty.

- Varsinkin luovilla aloilla tarvitaan myös livekontaktia ja läsnäoloa. Yhteisöllisyyden ja riittävän kommunikaation vaaliminen ja varmistaminen on ensiarvoisen tärkeää.

Aamuruuhkan stressi vähentynyt

Pitkän pimeän vuodenajan, etätyön ja koronan jatkumisen seurauksia työhyvinvointiin on vielä tässä vaiheessa vaikea arvioida.

Seuraavan tutkimuksen tuloksia odotellessa kannattaa nostaa esille myös hyviä asioita, sanoo työterveyspsykologian palvelupäällikkö Susanna Paarlahti Pihlajalinnasta.

- Kun 60 prosenttia kansasta siirtyi etätöihin, ovat stressiperäiset sairauden vähentyneet. Se on vähentänyt esimerkiksi sitä stressiä, mikä syntyy aamuruuhkiin ryntäilystä.

Myös hän korostaa ulkoilun merkitystä pimeään vuodenaikaan.

- Kannattaa hakeutua ulos valoisaan aikaan. Kyllä työntekijä voi ja saa itse rytmittää työpäiväänsä, että ehtii ulkoilla valoisan aikaan.

Susanna Paarlahti korostaa myös sitä, että työpaikalla pitäisi sopia yhteisistä säännöistä, jotta uusista käytännöistä tulisi hyväksyttyjä.

- Esimerkiksi niin, että saa nukkua aamulla pitkään, saa lopettaa aikaisemmin työt tai että saa käydä kesken työpäivän lenkillä. Yhteisesti sovitut pelisäännöt sujuvoittavat työntekoa.

Työterveyspsykologian palvelupäällikön mukaan korona tekee myös ainakin yhden palveluksen.

- Tämä saattaa buustata aivan toisenlaista hyvinvointikeskustelua kuin mitä tähän saakka on Suomessa käyty. Se koskee kaikkia ja aktivoi työpaikkoja miettimään hyvinvointiin liittyviä asioita ihan uudella tavalla.

Joko etätyö hyydyttää? Osallistu keskusteluun jutun aiheesta. Keskustelu suljetaan 3.11. klo 23.
Lue lisää: Pääsisipä jo konttorin kahvikoneelle - Ylen kysely: Suurin osa haluaa palata etätöistä työpaikoille, mutta etätyöt ovat tulleet jäädäkseen Ennen sovittiin etätöistä, nyt sovitaan milloin pitää olla läsnä - etätyö tuli jäädäkseen ja kyselyn mukaan se on monelle hyvä uutinen

# data[].attributes.attachment_link.title
Korona vähensi työuupumusta, mutta nyt etätyö aiheuttaa apatiaa - tutkimusprofessori: "Työnteosta katoaa kipinä, kun elävät ihmiset puuttuvat"

# data[].attributes.attachment_link.description
Joensuun kaupunki päätyi vuorotteluun etä- ja toimistotyön välillä. Etätyöntekijöiden työuupumus on korona-aikaan vähentynyt. Sen sijaan heitä uhkaa koronan jatkuessa etätyöapatia. Kotona työskentelystä on kadonnut alkuaikojen uutuudenviehätys ja innostuksen huuma. Tilalle on tulossa tylsistyminen, sanoo tutkimusprofessori Jari Hakanen Työterveyslaitokselta. - Pitkäaikaistutkimuksemme mukaan tylsistyminen on lisääntynyt enemmän kuin varsinainen työuupumus.

# data[].attributes.body
B. Sinulla oli tänä aamuna työhaastattelu. Haastattelu meni hyvin, mutta tuli yksi ongelma. Keksi itse, mitä työtä olet hakenut ja mikä oli ongelma.

Kirjoita ystävällesi sähköposti, jossa kerrot haastattelusta ja myös ongelmasta. Kerro, miltä sinusta tuntui, miten ratkaisit ongelman ja milloin tuloksesta ilmoitetaan.

Kysy ystävän kuulumisia ja ehdota tapaamista lähiaikoina.

# data[].attributes.body
Opiskelija kirjoittaa sekä yksityisiä että puolivirallisia tekstejä ja esittämään ajatuksiaan yhtenäisinä kokonaisuuksina.

Opiskelija osaa perustella asiaa monesta eri näkokulmasta. Teksti tarjoaa eri vaihtoehtoja. Opiskelija osaa muodostaa synteesejä eri lähteistä.

Opiskelija pystyy tuottamaan selkeää, yksityiskohtaista ja analysoivaa tekstiä hyvinkin erilaisista aiheista. Tekstit ovat oikeasta työelämästä.

Opiskelija tekee puheessa ja kirjoituksessa eron virallisen ja epävirallisen kielimuodon välillä. Opiskelija hallitsee
peruskieliopin ja - sanaston hyvin.

# data[].attributes.body
1. Mikä on ongelma?
2. Mitä mieltä sinä olet asiasta?
3. Perustele mielipiteesi. (miksi)
4. Ehdota ratkaisua / Tee ehdotus: mitä asialle pitäisi tehdä?
5. Lopeta kirjoitus. Voit kerrata (=kertoa uudestaan) mielipiteesi tai esittää kysymyksen.

Käytä näitä fraaseja:
Mielestäni / Minusta ..., koska...

Jos olet varma:
Olen varma, että...
Tiedän, että...

Jos olet epävarma:
On mahdollista, että...
Uskon, että...
En ole varma, onko....

Kun otat kantaa (=sanot mielipiteesi):
Ei pidä paikkansa (=ei ole totta), että...
On totta, että...
Vastustan, että...

Jos asia on positiivinen:
Onneksi....
On hyvä asia, että...
On hienoa, että...

Jos asia on negatiivinen:
Valitettavasti....
On ikävää, että...
On huolestuttavaa, että....

Kun perustelet (=sanot, miksi):
Ensinnäkin... (1.)
Toiseksi... (2.)
Lopuksi...
Toisaalta.... <->Toisaalta....

# data[].attributes.headline
Tiedätkö, kuka on luottamusmies? Mikä hänen tehtävä on?

# data[].attributes.subject
Tiedätkö, kuka on luottamusmies? Mikä hänen tehtävä on?

# data[].attributes.body
Jos haluat tietää lisää
- ammattiliitoista,
- työehtosopimuksesta ja
- luottamusmiehestä,
lue Työelämän ABC:n sivut 36-37.