# data[].attributes.headline
Grupp 2 Elisabeth, Marie, Eva-Lena, Monica 

# data[].attributes.subject
Grupp 2 Elisabeth, Marie, Eva-Lena, Monica 

# data[].attributes.body
Med hjälp av elevhälsan, elevenkäten och utvärderingar samt kavlitetsarbete kring detta.
I klassrummet tar tillvara delaktighet och skapar trygghet så att elever vågar uttrycka sina tankar och viljor. Att skapa möjligheter att uttrycka sig på olika sätt, inte bara verbalt.

Det kan beaktas genom att tex. ha ett flexibelt lärande via miljö, ett positivt bemötande, viktigt att visa att allas åsikter är lika mycket värda.
Att arbeta med att respektera varandra genom att låta alla komma till tals och lyssna på alla.
Visa på att det är ok att ändra sig och att göra om och göra rätt.
Viktigt att våga lyssna på andras tankar och att ta sig tid att göra det.
Betydelse för måluppfyllelse? jag motivationen påverkas ju av detta tex.
Du får ett egenvärde och självtilliten stärks när man blir lyssnad på.
Varför ökar skillnaden mellan pojkar och flickor trots att det varit i fokus länge?

En orsak kan vara att vi har tagit emot många flera ensamkommande pojkar än flickor vilket kan påverka gruppen och attityden.
Föräldrarnas påverkan kan också vara något som påverkat, att föräldrarna trycker på flickorna att de måste plugga för att komma någonstans.
Pedogagogiken kan påverka tex at införa mer rörelse skulle kunna underlätta för att pojkar skulle kunna ta till sig på ett bättre sätt. Utbildningsbakgrund på föräldrarna kan också påverka. Många flickor mår dåligt men många av de nyanlända pojkarna kan också vara något som påvkerkar.

Vad gör vi som får flickor som får hög måluppfyllelse?
Undervisningen gynnar inte de som är väldigt duktiga för de får själva söka sig vidare för att få kunskapen då vi måste lägga mer fokus på de som har svårt för sig. Våra digitala verktyg gör att vi kan låta de som är extra dukitga att gå vidare då det finns virutuella filmer mm som de kan ta del av och gå vidare.
Lära av varandra är ett sätt att jobba med detta, de eleverna  som kommit längre kan hjälpa de som behöver hjälp och på så sätt också växa själva .
Vilka förutsättningar ger vi flickor som grupp men inte pojkar?
Svår fråga
Vad behöver Älmhults kommun göra för att alla elever ska få goda förutsättningar?
Vad kan du som rektor göra?
Viktigt att bygga upp ett socialt tryggt nät runt alla barnen och tillgodose tex extra hjälp med studier och studiestöd. Viktigt att vi arbetar med värdegrund.
Vi som rektorer kan försöka se till att tid finns till att verkligen prata med barnen och att låta dem få bli lyssnade på .
Samarbete med andra myndigheter så att vi kan hjälpas åt att fostra barnen och dess utveckling.
Barnens bästa. Rektorer kanske måste trycka på ibland att föräldrarna måste ta sitt ansvar.

# data[].attributes.body
Margit, Emelie, Petra, Dan, Carro
Punkt 1:ett sätt är att vi arbetar för att barnen ska känna sig trygga i gruppen, för att sedan våga uttrycka sig och sina känslor och tankar. Ett annat sätt är de pedagogiska observationerna där man uppmärksammar alla barn. Det finns olika forum för barnen att komma till tals. Lyhörda pedagoger som ser helhetsbilden och är nära barnen.
Att vi säkerställer en trygg miljö där barnen vågar vara sig själva.

Punkt 2: en insikt är att rektorerna på Fsk arbetar tillsammans och läser litteratur, fördjupar sig och är samstämmiga. Detta borde andra rektorsgrupper kan lära sig av. vi har inte undersökt de bakomliggande variablerna (Wendy gav exempel) på vad som kan ligga bakom skillnaderna mellan pojkar och flickor. Vi har inte arbetat gemensamt, över alla nivåer (Fsk- Gy) med att diskutera skillnaden mellan pojkar och flickor. Vi har en undervisning som gynnar flickor.

Punkt 3: Vad säger hjärnforskningen om pojkar och flickors kognitiva utveckling? Betygskriterierna är mer analyserande, vilket gynnar flickor?

Punkt 4: Bemötandet, vårt förhållningssätt och våra förväntningar.

Punkt 5: vi måste koncentrera oss på en sak i taget, tex skillnaden mellan pojkar och flickor. För att sedan kompetensutveckla oss rektorer i det aktuella ämnet.

# data[].attributes.body
Lena, Fredrik, Vedran, Krista & Annie
Säkerställer? Vad lägger vi in i att "säkerställa"? Elevråd, den enskilde pedagogen som bemöter och lyssnar ni barn/elev.
Utvecklingssamtal,
Vi tror på ett samband mellan måluppfyllelse och ovanstående.
Medvetenhet kring normer en förutsättning för att kunna utmana det egna agerandet.

Har vi rätt fokus?

Finns risken att jag som lärare förstärker skillnaden genom att jag vet om att flickor enligt statistiken har bättre betyg än pojkar, men jag vet inte hur jag ska agera för att förändra det.

Våra förväntningar,

Gynnar vi dem?
Hur utmanar vi samtliga?
Vilka förväntningar är sunda?
Göra sitt bästa.

Ger vi flickor bättre förutsättningar?
Förtroende att flickorna "klarar det"? Resursfördelning?

Resurs och kompetens två viktiga aspekter.
Älmhults skola som attraktiv arbetsplats.
Organisera för kompetensutveckling.

# data[].attributes.body
Maria, Maria, Andreas, Charlotta

Barn och elevers tankar via utvecklingssamtal, ger olika frågor, olika forum tex elevråd, klassråd, reflektion, tankekartor, motivation, eget intresse...

Föräldrar i Älmhult, utbildning - chefsroller där man vandrat i utvecklingstrappan trots avsaknad av utbildning..

Skolan befinner sig lite i dåtid.
Status bland killar. Olika kulturer, stöttning hemifrån pga språket. Förväntningar på föräldrar är låg i Sverige jämfört med andra länder.

Man vill lyfta de som redan är duktig.

Killar spelar mer tv/datorspel.

Vad vill vi uppmuntra, lyfta det som får eleverna att må bra.

Möjlighet att få visa vilken person man är. Bygga självförtroende.

Flickor är lite mer anpassningsbara.

Viktigt med höga förväntningar och stöttning.

Lärarens närvaro under lektion, håll i håll ut..

# data[].attributes.body
Martina, Kia, Safia, Niel, Elisabeth
1
Klöxhult använder "så här vill jag ha det i skolan" en blankett där vi frågar eleven hur den skulle vilja ha  det.  De har även klassråd och 2 st eleveråd 1 för F-3 och 1 för 4-6
Haganäs har fokusgrupper varannan, eller  månad 3 ggr/termin där man träffar där eleverna samlar ihop frågor från klassråden som man har isn klass med sin mentor i Fokusgruppen träffar 2 elever/klass rektor.
EHT gruppen och ledningen gör observationer ute i klassrummen med olika fokusfrågor.
ISÄ har elevråd med stöd från forskning, där eleverna delas in i 4 grupper i början av terminen, där dsikuteras vad en representant i elevrådet ska ha för roll/uppdrag. och vilka frågor som elevrådet ska arbeta med under året. Efter det ses några elever ut till elevrådet som får ett särskilt ansvar över olika saker ex, matfrågor,  eller pool table. Efter 3 år kommer alla elever att någon gång ha medverkat i 3-4 ggr  i samtal om olika frågor.
Linnéskolan har när eleverna börjar 7:an har mentorerna ett lära kännasamtal som ligger till grund för de tre åren på skolan. Sedan har man även klassråd och elevråd.
Förskolan har samtal med barnen om vad som barnen kan vara intresserad av, vad de skulle tycka vara roligt, Observation av barngruppen görs ofta både på särskolan och förskolan.
Förskolan använder sig av den pedagogiska observationen där varje barns behov synliggörs.
Det finns en metod silent debate, där eleverna som tar mycket stor plats, där det säkert finns elever som har mycket att komma med  men inte kommer till tals, då kan man föra ett samtal digitalt.
Alla använder sig av olika enkäter, exit ticket osv.
2
Vi tror mycket på det Wendy pratade om, pojkar utvecklar senare och kanske är de inte mogna för den undervisningen som vi bedriver i skolan, de ämnesområden som vi undervisar i är kanske för abstrakta och väldigt faktainriktad.
Hur undervisar lärare, vad har eleverna för lärstilar, Kanske har vi för lite fysisk aktivitet i skolan. När vi arbetade gemensamt med BFL i hela kommunen,  fick Haganäs mycket kritik från skolinspektionen.
Har vi en skola och en läroplan som passar pojkarna.
Tänker vi för mycket på pojkar och flickor bör vi i stället mer prata om elever/barn.
Har vi olika förväntningar på pojkar och flickor,  har vi samma bemötande och förväntningar på pojkar och flickor. Är vi för snabba i att berömma och kommentera elevers/barns prestationer Blir det värderingar inblandat.
Ngn skola avidentifeirar  nationella prov vid rättning för att man inte ska värdera vid rättning och bedömning.
Det finns på alla skolor elever som inte upplever sig varken som pojkar eller flickor hur tänker vi/värderar vi dem
3
Linnéskolan har alltid uppskrivet på tavlan mål , hur och vad man ska direkt sätta igång med sitt skolarbete så att de inte tappar bort någon tid,
Elever som är långt komna i sin utveckling gynnas av detta. Att skapa små undervisningsgrupper även för elever som kommit långt i sitt lärande.
ISÄ har home work club och det finns läxhjälp på Klöxhult/Montessori
Mentorerna på Linné påverkar tjejernas mående mycket positivt. Bättre mående=bättre resultat.
Pluggkulturer är intressant vad är det som påverkar mycket,
Studieteknik kan påverka mycket också.
5
Håll i, Håll ut och håll om
Tydliga och goda strukturer
Det är kanske inte har så tydligt att det är oss vuxna vi måste börja med.
Långsiktiga mål och strukturer,
Ta ut tydliga mål och hålla i under en längre mål.
Finns det tydliga rutiner.
att utgå från verksamheten, kanske är det frågor som vi måste jobba med men kanske det inte är de frågorna som vi ska /måste jobba med utifrån vår verksamhet.
Övergripande mål som alla kan få tratta ner till sin egen verksamhet
så att mål och arbete blir mycket verksamhetsnära.
Att inte jobba med för många mål samtidigt det blir alldeles för spllittrat.

Dessutom höll vi tiden, det var hög måluppfyllelse på det!!!