# data[].attributes.headline
Noored peaksid endale ise taskuraha teenima. 

# data[].attributes.subject
Noored peaksid endale ise taskuraha teenima. 

# data[].attributes.headline
Poisid peaksid käsitöö tunnis õmblema õppima. 

# data[].attributes.subject
Poisid peaksid käsitöö tunnis õmblema õppima. 

# data[].attributes.body
Jaanek

Kodutöö tegemine on üks viisidest saada teadmisi iseseisvalt või lihtsalt ennast praktiseerida. Laiskade õpilaste unistuseks on sellest vabaneda. Aga võib-olla asi pole laiskuses? Kas on kodutöö tegelikult kasulik või selles pole mõtet?

+Praktika

-Maha kirjutamine
-Ülekoormus

Kokkuvõtteks, tahan kirjutada, et kodutööd tasubki ära keelata. Mida rohkem õpid koolis - seda vähem töötad kodus. Arvan, et kodutöö sobib ainult nendele, kes ise tahab praktiseerida. Enesejuhtiv õpilane ise tead oma nõrku kohti ning tegeled nendega ka ise.

# data[].attributes.headline
Väikeliina elu on parem kui suure linna elu. 

# data[].attributes.subject
Väikeliina elu on parem kui suure linna elu. 

# data[].attributes.body
Julia

Paljud inimesed kes elavad väikedes linnades, nad mõtlevad suurlinnadesse kolida. Aga kas see on vajalik?

Kui inimene elab suures linnas, siis tal on rohkem võimalusi kui väikeses linnas. Suurlinnas on haridus, meditsiin ja majanduse tase paremini arenenud.

Väikeses linnas pole peaaegu üldse tööd. Inimesed sõidavad suurlinnadesse tööle. Aga tee võtab palju aega. Kuid väikelinnas on rahulikum, vaiksem, puhtam õhk ja ilus loodus.

Kui äkki te mõtlete kolida suurest linnast väikesesse, siis ära tee seda. Aga kui te elate väikeses linnas, siis on parem omada aiaga maja kui lihtsalt korterit.

Iga inimese jaoks on see individuaalne.  Inimene otsustab, kus ja kuidas elada.

# data[].attributes.headline
Tüdrukud ja poisisd peaksid käima eraldi klassides. 

# data[].attributes.subject
Tüdrukud ja poisisd peaksid käima eraldi klassides. 

# data[].attributes.body
Kristiina
Tänapäeval haridus mängib olulist rolli inimese elus, mistõttu üritatakse leida kõige tõhusam õpetamisviis.  Näiteks, pööratakse palju tähelepanu eraldi koolitustele. Kuid kas see viis aitab tõesti laste õppimist?

+ Tüdrukud arenevad kiiremini kui poisid. Sel juhul eraldi koolitus kasulik.
Kui poistel on mugav aktiivses õhkkonnas, siis tüdrukud, vastupidi, armastavad rahulikku keskkonda.

- Eraldi õppimine segab lastel suhelda vastassoost inimestega.

- Mitte kõik lapsed mõtlevad stereotüüpselt. Eraldi õppimisega sellised lapsed tundavad end ebamugavalt.

Minu arvates, eraldi õppimine on vananenud. Lapsed peaksid oskama mõelda mitmekülgselt, suutma omavahel suhelda. Eraldamine on vaja ainult mõnes õppeaines, näiteks kehalise kasvatuse tund, kus poisid ja tüdrukud vajavad erinevat programmi.

# data[].attributes.headline
Töötamine kooli kõrvalt segab õppimist. 

# data[].attributes.subject
Töötamine kooli kõrvalt segab õppimist. 

# data[].attributes.body
Ruudi
Juba gümnaasiumis peaaegu kõikidel õpilastel on mingi kindel töökogemus. Statistika järgi enamus neist õpilastest valivad töötamiseks koolivaheaegu, sest mugavam töögraafiku koosta ning on võimalus suurema koormusega töötada. Aga kui koolivaheaeg on läbi, siis hakkavad probleemid ja ebamugavused tekkima. Proovime uurida, kas töötamine tõesti segab õppimist?

Poolt:

●Tööandjad nõuavad hommikust tööd

●Vähem aega kodutööks

●Tööpäev lõpeb liiga hilja, ning ei ole võimalust välja magada enne kooli

Vastu:

●Saab kokku leppida, et töötada ainult nädalavahetustel

● Saab ta tööd elukoha lähedal, et aega kokku hoida

Vaadates poolt- ja vastu argumente, ma tulin järeldusele, et töötamine kooli kõrval ikka segab õppimist. Tihti pakutud töögraafik ei sobi õpilastele paljudel põhjustel: liiga suur koormus, hommikune või hilisõhtune tööaeg. Ebasobivad töötamiseks tingimused halvasti mõjutavad kooli õppimise kvaliteeti.

# data[].attributes.headline
Eksamite ajal võiks kasutada abivahendeid. 

# data[].attributes.subject
Eksamite ajal võiks kasutada abivahendeid. 

# data[].attributes.body
Ruotsi

Gümnaasiumiõpilased töötavad koolivaheajal, sest nad tahavad  ise taskuraha teenida. Kas see on nii vajalik nende jaoks?

+ Mõned tahavad endale osta asju mida nende vanemad ei saa nendele osta, sest need asjad on liiga kallid, sellepärast õpilased lähevad tööle ja ostavad endale sellised asjad, näiteks, uus telefon või arvuti.
-  Pärast koolivaheaega mõned töötavad ja õppivad koolis, sest nad ei taha minna töölt ära. Töö segab õpilastele hästi õppida.
+ Kui laps tahab töötada, minu arvates, see on suur kogemus tema jaoks, sest kui nad lõpevad kooli ja lähevad töötama nad juba teavad kuidas on vaja töötada.

Kokkuvõtteks, ma arvan, et kui õpilane tahab töötada siis las ta töötab, sest ida laps teab mida ta teeb ja kui ta oskab töötada ja õppida siis ta on tubli, sest mitte iga laps oskab niimodi teha.

# data[].attributes.headline
Igas koolitunnis peaks kasutama nutiseadet. 

# data[].attributes.subject
Igas koolitunnis peaks kasutama nutiseadet. 

# data[].attributes.body
Gavrilova
Tänapäeval õpetajad proovivad kasutada uusi õpitamise viisi. Mõnel tundidel õpilased kasutavad nutiseadmeid, et õppida. Kas igas koolitunnis peaks kasutama nutiseadet? Ma nii ei arva, sest minu arvates vähemalt koolis peavad õpilased nutiseadmetest puhkama.

+Nutiseadmete kasutamine toob vaheldust tunnile
+Tulevikus paljudel tuleb töötada nutiseadmete kasutamisega
-Nutiseadmete sagedane kasutamine halvendab nägemist
-Kui õpid nutiseadmetega, siis on lihtsam maha kirjutada
-Nutiseadmete kasutamine ei arenda peenmotoorikat nii hästi nagu seda teeb käsitsi kirjutamine

Kokkuvõtteks tahan öelda, et nutiseadmete kasutamine mõnel tundidel toob vaheldust ja annab kogemust. Aga nutiseadmete kasutamine igas koolitunnis toob rohkem kahjut kui kasu: nägemise halvendamine, maha kirjutamine ja arengu aeglustamine. Igal asjal on piir.

# data[].attributes.headline
Kõik õpilased peaksid kandma koolivormi. 

# data[].attributes.subject
Kõik õpilased peaksid kandma koolivormi. 

# data[].attributes.body
Štšurakova
Tänapäeval pole koolivormidel koolides enam mõtet, sest enamasti lapsed kannavad seda, mida ise tahavad. Kuid mõnes koolis jäävad koolivormid tänapäevani koolieeskirjade lahutamatuks osaks. Nii peaksid lapsed kandma koolivormi või on see juba mineviku eeldused?
+  Kõik lapsed on võrdsed (väga sageli juhtub, et klassis keegi kannab moodsamaid riideid, kuid keegi ei saa seda endale lubada ning seetõttu tekivad tülid ja skandaalid)
+ Pole vaja mõelda, mida selga panna
- Laps ei saa endast väljendada
- Koolivormid võivad olla kallid
- Koolivorm nõuab erilist hoolt
Ma isiklikult arvan, et lapsed ei pea kandma koolivormi. Koolivorm kahtlemata võib olla, kuid see ei tohiks olla midagi kohustuslikku. Algklassid võivad kanda koolivormi distsipliini sisendamiseks, kuid põhikoolis ja gümnaasiumis peaksid koolivorm olema

# data[].attributes.headline
Enne haridus ja töö, siis alles perekond. 

# data[].attributes.subject
Enne haridus ja töö, siis alles perekond. 

# data[].attributes.body
Dmitrovskaya

Kaasaegses ühiskonnas on oma elu loomiseks palju võimalusi. Paljud kooli lõpetanud noored lähevad kohe ülikooli. Mõnikord võtab see palju aega, palju aastaid. Seega lükatakse pere loomine pikemaks ajaks edasi. Millised poolt- ja vastuargumendid sellel on?

+ Stabiilne perekondlik olukord, kus on vähem võimalusi olukordadeks, kus perekond peab rahalise olukorra pärast muretsema.
+ Haritud vanemad edendavad lastel häid harjumusi
- Võib selguda, et perekonda üldse ei tule, sest haritud inimestel on partneritele liiga suured nõudmised

Pärast kõigi poolt- ja vastuargumentide kaalumist kaldun rohkem mõtlema, et enne perekonna loomist on parem otsustada hariduse, töö ja üldise elu üle. Perekonna loomine pole midagi, mida inimene lihtsalt teha saab. Inimene peab selleks olema valmis. On väga oluline, et lapsed kasvaksid korralikes tingimustes. Vanem peab alati olema oma lapsele väärt. Vanem peab olema haritud.

# data[].attributes.headline
Ilma võõrkeele oskuseta edukaks ei saa. 

# data[].attributes.subject
Ilma võõrkeele oskuseta edukaks ei saa. 

# data[].attributes.body
Maria
Meie riigis õppimine ja töö toimub peamises eesti keeles. Aga eesti keeles räägib ainult miljon inimest kogu maailmast, enamik neist elab Eestis. See tähendab, et kui inimene oskab ainult eesti keelt, ta võib jääda ainult siin ja töötada ainult eestlastega ja eestikeelsetes firmades. Kas sellega ta saab edukaks?

+On võimalus teada ainult eesti keel ja saada edukaks Eestis, näiteks ettevõtlustes, kus töö toimub eesti keeles.
-Enamik tööandjaid nõuavad võõrkeeli oskusi.
-Võõrkeelte oskusteta inimene ei saa töötada suurtes rahvusvahelistes ettevõtlustes, kus on suur võimalus edukaks saada.
-Töö saamisel konkurents on vähem.

Kokkuvõteks ma saan öelda, et vastuargumente on rohkem, kui poolt. Võõrkeelte oskustega inimesel on rohkem võimalusi leida hea töö, sest valik on suur ja konkurents on väike. See tähendab, et ilma võõrkeele oskuseta inimene pigem ei saa edukaks.

# data[].attributes.body
Alyona

Ma olen nõus sellega väitega. Ma arvan, et pidada tervislikku eluviisi peab olla väga tähelepanelikku ja sihikindlat. Pole kõik saavad niisugused olla. Laiskus võib segada inimisi seda teha.

+

Peab alati iseenda kontrollima

Peab planeerima oma toitumist

Ei tohi unustada spordist

-

Praegu on olemas palju poode, mis toetavad terveslikku eluviisi

Spordi tegeleda võib tasuta õues

Minu jaoks terveslikku eluviisi on tõesti raske pidada. See mõistab, et alati peab jälgima oma toitumist, et see pole ebatervislik.  Ei tohi ka unustada füüsilisi harjutusi, et hoidma iseenda heas vormis. Ning praegu on palju võimalusi, nagu spetsialiseeritud kauplused, tasulikud spordiplatsid, mis aitavad. Kokkuvõttes kõik oleneb inimesest, kui ta väga tahab, ta võib pidada terveslikku eluviisi ja midagi ei saa teda segada.

# data[].attributes.body
Zamašnaja

Mõned inimesed ütlevad, et kõik peavad sportima. Ma olen pooleli nõus sellega väitega. Ma näen nii positiivsed küljed, kuid ka negatiivsed. Inimese keha on loodud liikumiseks. Tänapäeval on väga populaarne teha sporti ja tervislikku eluviisi pidada. Sport on ikka hea tervise jaoks.

Pooltargmendid:

uni, kehalise tervis, meeleolu, enesehinnang paraneb ja tunneme ennast hästi.

sport aitab organiseerida, pärast sporti on selline tunne, et tuleb energia juurde ja tuleb soov midagi teha.

stressi tase väheneb, spordi ajal võib vabaneda stressist, mis kogunes päeva jooksul.

Vastuargumendid:

sport võtab palju aega, ja mõned eelistavad investeerida selle aega mujale

sport hüüab lihasvalu ja mitte kõik inimesed saavad välja kanda  seda.

Vaadates kõik poolt- ja vastuargumente, ma tulin järeldusele, et kõik inimesed peavad sportima. Tänu sporti meie tervis paraneb. Alati on jõudu.  Aga mõned lihtsalt ei saa leida aega selleks, et sportima.

# data[].attributes.headline
Reklaam mõjutab inimeste ostuharjumusi. 

# data[].attributes.subject
Reklaam mõjutab inimeste ostuharjumusi. 

# data[].attributes.headline
Igaüks teist valib endale ise ühe teema ning ülesanne on kirjutada 4-5 lauseline sissejuhatus ja 4-5 lauseline kokkuvõte. Põhiosa kogu teksti kirjutama ei pea, kirjuta vaid poolt- ja vastuargumendid. Pärast seda, kui oled avaldanud oma töö, tutvu tesite töödega ning hinda. Vaatame, kes on meil kõige osavam kirjutaja. Ära unusta märkida oma nimi!

# data[].attributes.subject
Igaüks teist valib endale ise ühe teema ning ülesanne on kirjutada 4-5 lauseline sissejuhatus ja 4-5 lauseline kokkuvõte. Põhiosa kogu teksti kirjutama ei pea, kirjuta vaid poolt- ja vastuargumendid. Pärast seda, kui oled avaldanud oma töö, tutvu tesite töödega ning hinda. Vaatame, kes on meil kõige osavam kirjutaja. Ära unusta märkida oma nimi!

# data[].attributes.headline
Välismaa kõrgharidus on parem kui Eesti oma. 

# data[].attributes.subject
Välismaa kõrgharidus on parem kui Eesti oma. 

# data[].attributes.body
Djomina
Pärast kaheteistkümnenda klassi lõpetamise noortel on vava vastata küsimusele “Kuhu ma edasi tahan minna?”.  On kaks erinevad teed: jätkama oma hariduse Eestis ja minema Eesti ülikooli, või sõitma välismaale ja õppima seal.Ma olen nõus selle väitega, et välismaa kõrgharidus on parem kui Eesti oma. Minu arvates Eesti kõrgharidus saab anda kasulikud teadmised, aga mitte kõikides valdkondades.

Pooltargumendid:

Välismaal on rohkem võimalusi ja valikku

Välismaal kõik õppimise protsess on võõrkeeles (näiteks inglise keeles, mis on tänapäeval kõige kasulik keel)

Välismaa ülikoolidiplom avab karjäärivõimalused kogu maailmas

Vastuargumendid:

Eesti on väga arenenud riik IT-valdkonnas

Tartu meditsiini teaduskond on üks kuulsamaid Euroopas

Kokkuvõteks ma saan öelda, et tulevikus ma valin välismaa kõrghariduse kõigepealt sellepärast, et välismaal on rohkem võimalusi ja erialasid. Seal ma saan paremini ja kiiremini õppida võõrkeele, mille teadmisi vajatakse tulevikus. Ja pärast ülikooli lõpetamise välismaa ülikoolidiplomiga minu eriala variantide valik on suurem ja laiem, kui Eesti ülikoolidiplomiga.

# data[].attributes.headline
Igal inimesel peab kodus olema koer või kass. 

# data[].attributes.subject
Igal inimesel peab kodus olema koer või kass. 

# data[].attributes.body
(Riina)

Iga inimene vajab inimest , kes saab kuulata ära ja toetada. Tänapaeval on raske leida sellist inimest. Paljud inimesed unustavad, et on ka lemmikloomi, kellele alati saab rääkida oma probleemidest. Enamasti need on koerad ja kassid. Ja siin tekib küsimus, kas igal inimesel peab olema kodus koer või kass?

+

•Koerad ja kassid alati annavad inimestele oma armastust ja soojust.

•Alati kuulavad ära.

•Positiivne mõju psüühikale ja iseloomule.

•Iseseisvuse arendamine.

•Head sõbrad puuetega inimestele.

•Koerad on stiimul jalutamiseks ja liikumiseks.

•Kunagi ei anna ära.

-

•Suur vastutus.

•Nõuavad palju aega.

•Koerad ja kassid ei sobi allergikutele.

Kokkuvõtteks, ma tahan öelda, et pooltargumente on rohkem kui vastuargumente. Sellest ma võin teha järeldust, et igal inimesel peab olema kodus koer või kass. Koerad ja kassid on alati lähedal ja kunagi ei anna ära, nad aitavad inimestel arendama iseseisvust ja elada armastuse ja elurõõmuga.

Aga kahjuks, koerad ja kassid ei saa elada koos allergikutega.