# data[].attributes.body
Hvem har grundlagt teorien?

# data[].attributes.body
Hvad var grundlæggerens baggrund for teorien?

# data[].attributes.body
Hvad er kendetegn for teorien - herunder dets fordele og ulemper.

# data[].attributes.body
Kom med et ekspempel på, hvornår opbygning af en organisation efter denne teori giver mening.

# data[].attributes.body
Grundlægger er max Weber 1864-1920

Faste afdelinger og små opgaver, lagdelt struktur, hvor ledere har myndighed (retten til at give ordrer) og ansvar (stå til regnskab).

Fordele: beslutninger træffes efter regler, ikke personlige meninger.

Ulemper: følg de regler der er og kan ikke få sin personlige mening indført. Modellen er ufleksibel og præget af for mange regler og tung administration.

# data[].attributes.body
Grundlæggeren er Henry Fayol

# data[].attributes.body
grundlagt af franskmanden Henri Fayol i 1841-1925

# data[].attributes.body
Udviklet af Taylor (1856–1915) for at øge produktiviteten gennem måling, analyse og forbedring af arbejdsmetoder.

Fokus på at undgå spild af tid, materialer og energi via planlægning og kontrol.

Eksempel: Henry Ford (1913): Samlebånd, masseproduktion af biler.

Kritik

Kedeligt rutinearbejde, mekanistisk menneskesyn.

positive effekter

Højere løn, mindre fysisk slid, færre ulykker, job til ufaglærte.

# data[].attributes.body
Fordele: Klar retning.

Ulemper: Vage, modstridende

Kendetegn: Koordinering faste principper.

# data[].attributes.body
gruppe 3

# data[].attributes.body
grundlægger:

Max Weber (1864-1920)

baggrund for teorien:

de større virksomheder, skulle fungere uafhængigt af, at ledere og medarbejdere blev udskiftet

teoriens kendetegn:

fordele:

man beslutter ikke med personlige meninger, men en fastslået procedurer/regler

ulemper:

der er for mange og for detaljeret regler

eksempel:

når der er en medarbejder der bliver skiftet ud, foregår det mere glidende.

# data[].attributes.body
grundlægger er Henry Fayol

(1841–1925)

Fayol så på organisationen som helhed og udarbejdede generelle principper for effektiv ledelse. Nøgleordet var koordinering mellem afdelinger, grupper og personer.

Fordele: skal behandles med forståelse, have retfærdig løn og opmuntres til initiativ (men virksomhedens interesser kommer først).  Principperne kan virke for generelle og i konflikt med hinanden, men mange bruges stadig i tilpasset form i dag.

# data[].attributes.body
Grundlægger Elton Mayo  (1880–1949)

Mayo viste gennem eksperimenter, at medarbejdernes produktivitet steg, når de oplevede interesse og anerkendelse – uanset ændringer i fysiske forhold.

Fordele: Ledelsen skal vise interesse for medarbejderne. Medarbejderne skal anerkendes for deres indsats.

# data[].attributes.body
Taylor udviklede teorien i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet som en måde at øge produktivitet og effektivitet i industrien. Hans hovedidé var, at arbejdsprocesser kunne analyseres videnskabeligt for at finde den bedst måde at udføre en opgave på.

# data[].attributes.body
Grundlægger

Max Weber grundlagt skolen men udgangspunkt i det tyske samfund.

Max Weber havde en "mekanistisk menneskeopfattelse".

Den bureaukratiske organisation sammenlignes ofte med en stor og velsmurt maskine, hvor de enkelte ansatte indgår som små tandhjul i maskinen.

Fordele

Stabil drift uanset udskiftning af medarbejdere/ledere
Klar struktur og ansvarsfordeling
Ensartet problemløsning via regler
Specialisering øger effektivitet
Upersonlighed modvirker vilkårlighed

Ulemper

Manglende fleksibilitet
For meget administration
Langsomme beslutninger
Mekanistisk syn på medarbejdere
Regelophobning gør systemet tungt

# data[].attributes.body
Baggrunden for hans teori, består af hensyn til medarbejdernes trivsel, konkrete principper, en hierarkisk struktur, Principperne gælder for alle og kan give konflikter, de har vist praktisk andvendelighed og funger i den morderne ledelse.

# data[].attributes.body
Grundlægger

Max Weber 1864-1920

Baggrund for teorien

Hans udgangspunkt var, at store organisationer skulle kunne fungere uafhængigt af, at ledere og medarbejdere efterhånden blev udskiftet.

Teoriens kendetegn

Fordele: Der blev truffet beslutninger uden, at tænke på personlige holdninger.

Ulemper: Hvis du ikke gjorde som der blev sagt, så blev du erstattet.

# data[].attributes.body
grundlæggeren:

Frederik W. Taylor (1856-1915)

baggrund for teorien:

øge produktiviteten ved at forbedre arbejdsmetoderne

teoriens kendetegn:

fordele:

højere løn, mindre fysisk arbejde, færre arbejdsulykker

# data[].attributes.body
Fordele: De går meget op i trivsel, og motivere og får personalet til at handle på en bestemt måde

Ulemper: Det er hierarkisk fordelt mellem personalet

# data[].attributes.body
Grundlæggeren Var Frederick W. Taylor (1856-1915)

Gennem hans fortid som lærling på et maskinværksted og senere som ingeniør og værkstedsleder blev han nysgerrig på om der kunne laves en mere effektiv måde at planlægge og kontrollere arbejde.

Idéen er at ved at fjerne personlighed og holdninger så har man et mere kontrolleret miljø hvor arbejde kan udføres på trods af arbejderens individuelle evner.

hvis man tager eksempel i Henry Fords samlebånd kan man observere at den individuelles arbejdsevne ikke har inflydelse på det større stykke arbejde.

# data[].attributes.body
Grundlægger er Max Weber (1864-1920)

store organisationer skulle kunne fungere uafhængigt af, at ledere og medarbejdere efterhånden blev udskiftet.

Fordelene er at personerne arbejder som velsmurt maskiner og arbejder mere effektiv ulemperne er at det er ufleksibel og det kan virke mekanisk

Specialisering-afdelinger arbejder med forskellige områder som indkøbskat

# data[].attributes.body
grundlæggeren er Frederick W. Taylor (1856-1915) han opfattede medarbejdere som maskiner der indgik i et samarbejde med de øvrige maskiner i virksomheden

han ville øge virksomhedens produktivitet ved at forbedre arbejdsmetoderne.

denne form for virksomhedsledelse sled meget på medarbejderne.

fordelene ved videnskabelig virksomhedsledelse: højre løn og færre arbejdsulykker.

ulemper ved videnskabelig virksomhedsledelse: kedeligt rutinearbejde

eksempel: samlebåndsarbejde, masseproduktion af forskellige produkter

# data[].attributes.body
grundlæggeren:

Henry Fayol

baggrund for teorien:

ville have en effektiv administration/ledelse

fordele:

klar struktur (roller og ansvar)

specialisering

ulemper:

afstanden mellem toppen og bunden i hierkiet er for stor

# data[].attributes.body
grundlæggeren:

Elton Mayo (1880-1949)

baggrund for teorien:

hvordan man kunne øge effektiviteten med fx længere pauser

fordele:

sociale faktorer har betydning på arbejdspladsen, man tager hensyn til individet

ulemper:

overdreven vægt på personlige og sociale aspekter, effektiviteten stiger ikke, bare fordi lederne og medarbejderne er tilfredse

# data[].attributes.body
Grundlægger
Frederick W. Taylor (1856–1915)

Baggrund
Ingeniør og værkstedsleder, ville mindske spild og øge produktivitet via måling og analyse af arbejdsprocesser.

Kendetegn

Adskillelse af planlægning og udførelse

Arbejdsstudier og tidsmålinger

Udvælgelse og træning af arbejdere

Løn som motivation (akkord)

Fordele
Højere løn, mindre fysisk arbejde, færre ulykker, arbejde for ufaglærte, masseproduktion.

Ulemper
Rutinearbejde, mekanistisk menneskesyn, konflikter, mange chefer.

Eksempel
Henry Fords samlebåndsproduktion af biler i 1913.

# data[].attributes.body
Grundlægger: Elton mayo var en psykolog (1880-1949)

Baggrund for teorien: Gik ud på om andet end de fysiske arbejdsvilkår, ville påvirke deres produktivitet.

Teoriens kendetegn:

Fordele: Nogle kunne se formålet med deres arbejde, andre blev mere anerkendt, de havde et sammenhold i gruppen.

Ulemper: Der blev dannet kliker, de blev aflønnet efter deres indsats.

# data[].attributes.body
Grundlægger

Der er ikke en reel grundlægger, men Elton Mayo anses som grundlægger.

Baggrund for teorien

At man skal fokusere på den enkelte persons værdi og potentiale og opbygge et sekulært samfund. Hvilket betyder at religion ikke har nogen rolle og at staten skal være neutral uanset hvilken religion man tror på.

Teoriens kendetegn
Den bygger på at mennesker ikke er maskiner, og at man skal fokusere på den enkelte person, færdigheder, følelser, og evner.

Eksempel

fx hvis at vi har en atheist, en hindu, og en muslim i samme rum. så har de den samme frihed, ansvarlighed uanset hvilken religion de tror på.

# data[].attributes.body
grundlægger er Ludwig von Bertalanffy, der præsenterede begrebet "generel systemteori" i 1950

# data[].attributes.body
grundlægger:

I 1940’erne og 1950’erne begyndte Bertalanffy at formulere idéen om, at mange forskellige systemer – biologiske, teknologiske, sociale – kan analyseres ved hjælp af de samme principper.

baggrund for teorien:

Folk skulle have bedre arbejdsvilkår og have motivation til sit arbejde, samtidig med at styke virksomheden

Teoriens kendetegn:

teknisk delsystem, socialt delsystem og administrativt delsystem

fordele:

forståelse for medarbejderen

ulemper:

hvis teorien ikke passer ind i teorierne

det bliver resursetungt for virksomheden

# data[].attributes.body
grundlæggeren:

Ludwig von bertalanffy

baggrund for teorien:

man begynder at kunne se, man har brug for lidt af det hele

fordele:

man ser tingene som en sammenhæng, effektiviteten er god, forståelse for medarbejderen

# data[].attributes.body
Grundlæggeren er Ludwig Von Bertalanffy (1901-1972)

Ideen er at alle elementer i en organisation hænger sammen, og at de derfor direkte påvirker hinanden, altså at en organisation ikke fungerer uden at alle dele virker i samspil.

Ulemper inkluderer at der f.eks. ved ændring af et enkelt delsystem i en organisation kan det føre til ulemper og negative bivirkninger i de andre delsystemer.

på samme måde kan en positiv ændring i et delsystem også påvirke de andre delsystemer positivt.

# data[].attributes.body
Grundlægger
Henry Fayol (1841–1925)

Baggrund
Fransk mineingeniør og direktør

Kendetegn

Fokus på hele organisationen og koordinering medarbejder, tjenestevej, retfærdig løn

Fordele: Klar rettesnor

Ulemper: For generelle, kan modstride hinanden

Eksempel
Stor virksomhed med mange afdelinger fx internationalt mineselskab.

# data[].attributes.body
Grundlægger Elton mayo

han viste med forskellige eksperimenter at arbejdernes produktivitet blev øget hvis de havde interesse for arbejdsopgaven, eller fik anderkendelse for deres arbejde. derudover opdagede man også at de social relationer mellem medarbejderne også var med til at øge deres effektivitet

fordele: ledelsen viser en interesse for medarbejderne, og medarbejderne bliver anderkendt for deres arbejde.