# data[].attributes.body
Peale Rooma riigi lagunemist valitses Euroopas kaos, aga oli üks hõim, mis muutus jõukaks ja oli edukas. See oli Germaani hõim ning algselt elasid nad umbes Belgia aladel. Ning nende suurim ja kuulsaim valitseja Chlodovech (valitses aastatel 481-511) pani kõige tähtsama aluse Frangi riigi sündimisele. Tekkis Merovingide valitsus. Tekkis väga jõukas Frangi riik.

# data[].attributes.body
Merolingide võim langeb, sest:
1. Riik jagatakse Chlodovechi 4 poja vahel
2. Poegade ahnus paneb nad sõdima ja riik killustub
3. Pojad kulutasid nii palju aega sõdimisele, et otsuseid hakkasid vastu võtma paleeülemad
4.Kroon on küll Merovingide peas, aga valitsevad paleeülemad e Karolingid
Põnevaid teadmisi Merovingide ja Karolingide kohta:

# data[].attributes.attachment_link.description
Varane keskaeg oli segane ja sõjakas ajajärk. Toimus suur rahvasterändamine. Varase keskaja laastatud ja varemeis Lääne-Euroopas tekkisid ja kadusid uued barbarite riigid. Merovingid olid ...

# data[].attributes.body
Keskaja lõpu poole langes Inglismaa pidevalt võõra võimu alla.
Kaua aega kuulusid nad Taanile, kuid ühed suuremad vallutuskatsed põhjustas kuningas Edward Usutunnistaja. Kuningas oli surnud lastetult ning kuningaks sai mõjukas krahv Harold.
Edward Usutunnistaja on pildil:

# data[].attributes.body
Kui Inglismaa veel kuninga surmast taastumas oli, nägi Norra kuningas Harald Hardrada head võimalust . Ta oli juba ammu Inglismaa trooni omaks tunnistanud, aga tema lootused purustati Inglismaa Haroldi poolt Stamford Bridge'i lahingus. Kuid Inglaste jaoks oli lähenemas uus oht. Lõunast ründasid normannid ja nende juht William, kes väsinud inglasi kergelt võitis. William lasi end Inglismaa kuingaks kuulutada.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Harold Godwinson is known for providing the last stand against Duke William's invasion of England. He famously fought him for nine hours in the Battle of Hastings. Here are 10 interesting facts about the last Anglo Saxon King of England.

#1 His mother was sister in law of King Cnut the Great

Harold was born in a powerful Anglo-Saxon family in 1022 in Wessex, United Kingdom. His father Godwin was the Earl of Wessex while his mother Gytha Thorkelsdottir was the sister in law of King Cnut the Great, who ruled over England, Denmark, Norway and parts of Sweden. Harold was one of the nine children born to his parents. Harold's sister Edith later married Edward the Confessor, who had become King of England, with the help of their father, after the death of Cnut's son Harthacnut.

#2 Harold helped his exiled father to regain his earldom

In 1051, Harold's father Godwin was exiled from the kingdom as he refused to obey the King regarding some issue. Harold accompanied his father into exile. However, the following year they returned with an army which gathered local support. This forced Edward to restore Godwin's earldom.

#3 In 1053, he became the Earl of Wessex

Godwin died in 1053 and Harold succeeded him as the Earl of Wessex (the southern third of the kingdom) hence becoming the most powerful man in England after the King. In 1058 he also became Earl of Hereford.

#4 Harold's oath was used by William to get Papal support to invade England

In 1064, Harold was shipwrecked on the coast of Normandy. There he was captured but Duke William rescued him. Harold accompanied William while he fought against his enemy, Conan II, Duke of Brittany. William gave weapons and arms to Harold and knighted him. Norman sources say that Harold swore an oath to support William's claim to the throne of England. Later, William (the Conqueror) used this oath to secure Papal support for his invasion of England.

#5 Harold Godwinson became King of England in 1066

Harold claimed that before dying King Edward commended him to take care of his wife and his kingdom. There is some controversy regarding this as the only proper witness to this was the king's wife, who was Harold's sister. This claim was refuted by the Duke of Normandy, William I who claimed that the King had asked him to be his successor. Anyway on 6 January 1066, the day after King Edward's death, Harold Godwinson was crowned King of England.

#6 He killed his brother Tostig in the Battle of Stamford Bridge

In September 1066 Harald Hardrada of Norway, who also claimed the English crown and Harold's outlawed brother Tostig, together invaded Northumbria and defeated the local forces. When the news got to Harold, he marched north, defeated the invaders and killed Tostig and Hardrada at the Battle of Stamford Bridge.

#7 Harold was killed in the famous Battle of Hastings

After the Battle of Stamford Bridge, Harold moved south to intercept William I (William the Conqueror) of Normandy. The two armies clashed in the famous Battle of Hastings on October 14. After 9 hours of intense fighting, Harold was killed and his forces retreated.

#8 There are two accounts of his death

In one account of his death, Harold was killed and brutally dismembered by four knights. In the other he was shot in the eye with an arrow. The former one is supported by the fact that it was written shortly after the battle. The latter is supported by the fact that it is depicted as such in the Bayeux Tapestry with inscription 'Harold the King is killed'. Some even suggest that both accounts are accurate as he was first hit by an arrow and then mutilated.

#9 Harold had two wives, both called Edith

In 1040s, when Harold was the Earl of East Anglia, he had a relationship with a woman known as Edith Swannesha (Edith the Fair). They married but it was not sanctioned by the Church. Such marriages were known as more Danico, or 'in the Danish manner' but were accepted by most laypeople in England. Harold was married to Edith for about twenty years and had six children with her. In January 1066, Harold married Edith, the daughter of the Earl of Mercia. She bore him two sons (probably twins).

#10 Harold Godwinson was the last Anglo-Saxon King of England

The term Anglo-Saxon refers to settlers from the German regions of Angeln and Saxony, who made their way over to Britain after the fall of the Roman Empire around AD 410. They ruled over Great Britain during the fifth to eleventh centuries. Harold Godwinson was the last Anglo-Saxon King of England and his death marked the end of their rule. By the time of William the Conqueror's death in 1087, England's Anglo-Saxon rulers were dead, exiled, or had joined the ranks of the peasantry.

# data[].attributes.attachment_link.title
Harold Godwinson | 10 Facts About The English Emperor

# data[].attributes.attachment_link.description
Harold Godwinson is known for providing the last stand against Duke William's invasion of England. He famously fought him for nine hours in the Battle of Hastings. Here are 10 interesting facts about the last Anglo Saxon King of England. Harold was born in a powerful Anglo-Saxon family in 1022 in Wessex, United Kingdom.

# data[].attributes.body
Kuna Inglismaad valitses põhimõtteliselt prantsusmaa, siis oli Inglismaa ja Prantsusmaa poliitika pidvalt seotud. Inglismaal räägiti prantuse keelt jne...
Inglismaa suurenes veelgi, nii tänu Henry teisele ja tema abikaasa Eleanori kaasavara arvelt.

# data[].attributes.body
Ajalooõpik
https://et.wikipedia.org/wiki/Frangi_riik
https://turskekunstiajalooblogi.weebly.com/merovingid-ja-karolingid.html

# data[].attributes.body
Ajalooõpik
https://et.wikipedia.org/wiki/Edward_Usutunnistaja

# data[].attributes.body
Riigi tekke kohta on kaks teooriat. Kuna Vene riigi ajalugu ulatub nii kaugele minevikku ning see on mitu korda lagunenud ja uuesti jõudu saanud, on keeruiline ajaloolastel kohe tervet pilti kokku panna. Üks teooria on, et iidne idaslaavirahvas kutsub ennast valitsema kolm vürsti, kes olid omavahel vennad. Teine teooria on, et nende rahva arengu jooksul tekkis ühiselt valitud valitseja.

# data[].attributes.body
Loomulikult polnud Kiievi-Vene(nagu teda kutsuti peale Kiievi vallutamist ja pealinnaks tegemist) kohe alguses nii suur ja sellise koha peal, nagu tänapäeva Venemaa. See oli palju väiksem ja kattis osa Ida-Euroopast. Kuid Kiievi-Vene vallutused aina suurendasid riiki. Riik teenis oma ideaalse asukoha tõttu peamiselt kaubandusest, kuna Läänemerest viis Volga jõgi välja jõukate Ida riikideni välja

# data[].attributes.body
Sellel kergelt sõjakal rahval on olnud palju võimasid valitsejaid ning siiski usutakse, et Vana-Veneriigi esimesed valitsejad pärinevad viikingitest. Kõik Kiievi-Vene vürstid pidavat olema Viikngipealiku Rjuriku suguvõsast. Just nimelt Rjuriku poeg vürst Oleg oli vallutanud 882.a Kiievi ning pani aluse Vana-Veneriigile.
Vene vürstidel oli aga ka väga palju kohustusi:
1.Seadusandja
2.Sõjaväejuht
3.Haldusjuht
4.Kohtumõistja
Kogu võim oli vürsti käes, lisaks oli tal ka palju ihukaitsjaid ja võimalus pidada mitut naist. Talviti liikus ta oma ihukaitsjatega mööd riiki ning elas alamate kulul.
Vana-Veneriigis oli olnud ainuke naisvalitseja vürstinna Olga.

# data[].attributes.body
Russid (niimoodi kutsusid teised rahvad Vana-Veneriigi elanikke) võtsid väga palju eeskuju Bütsantsist. Bütsantsi riik muutus neile peagi eeskujuks ning elukorraldust hakati peagi nende järgi muutma: nad muutsid usku, riietust, nende  peamise kaubatee kaudu saadi sealt ka paljusid tarbeesemeid. Kuid mis parata, see ei takistanud neil nendega sõdimist, omakasu on alati olemas. Palju eeskuju võtsid nad ka Vana-Kreeka tavadest. sealt võtsid nad tähestiku ja kombed. See võib  viidata sellele, et selle piirkonna riike võis sel ajal saata edu, et neist nii palju eeskuju võeti.

# data[].attributes.body
https://www.taskutark.ee/m/vana-vene-riik/
https://www.slideshare.net/pkajalugu/7ajal15102010?next_slideshow=1
https://www.opiq.ee/kit/25/chapter/1188

# data[].attributes.body
Viikingite kuldajal rändasid nad tohutult palju laevadega mööda ilma ringi (nt avastasid nad Ameerika u 10. saj). Kuigi on levinud arvamus, et viikingid olid rüüstajad ja barbarid( osaliselt tänu Lääne-Euroopa munkade üleskirjutistele läbi ühe vaatenurga), olid nad tegelikult väga haritud ning mõistlik rahvas. Nad küll vallutasid suuri alasid tänu oma headele meremeeste oskusele, kuid pole olnud riiki, kes keskajal pole sõjaretkedel käinud. Muidugi on tõsi ka see, et olemas olid ka rüüsteretki. Igatahes olid viikingitel väga hea ehitusega laevad, laialdased teadmised ja väga aktiivsed inimesed, mis tagasid neile edu merel kuni 11. sajandini. Kuna panustati nii palju välisreisidele, siis kodumaa nõrgenes ja valitsusalad vähenesid. Ja muidugi  ka pärast 1035. aastal pärast Knut suure surm hakkas viikingite võim vaikselt tagaplaanile vajuma...

# data[].attributes.body
Viikingitel oli 7-päevase nädala asemel hoopis viiepäevane nädal ja eriti tähtis päev oli neile neljapäev. Nädala keskpaik oli kolmapäev ja reede oli puhkepäev. Siis käidi saunas, ohvrikivide juures,  pühades hiidudes ja peeti perekondlike pidustusi. Kasutusel oli ruunikiri, millel oli ka arvatavasti nõiduslik tähendus. Ruunikirja gaveeriti asjade peale ja oli tähtis igapäeva osa.

# data[].attributes.headline
Katkend minu, Annika, Elisabeti ja Loviisa loodud laulusõnadest, mis räägivad viikingitest

# data[].attributes.subject
Katkend minu, Annika, Elisabeti ja Loviisa loodud laulusõnadest, mis räägivad viikingitest

# data[].attributes.body
https://www.saartehaal.ee/2008/02/16/viikingid-ja-saaremaa/
http://www.tnp.ee/ajaleht/ajaleht-raamat-nr-16/viikingite-maailma-hiilgus/
http://www.kasmu.ee/et/content/kes-olid-viikingid
https://www.miksike.ee/docs/elehed/3klass/6sihid/elutuba/3-6-10paev.htm

# data[].attributes.body
Eestis tuli keskaeg kordades hiljem,  sel ajal kui Euroopas oli keskaeg oli Eesti hoopiski muinasaeg. Eestis polnud ristiusku, polnud monarhiat ja elati skandinaavlaslikku elu. Teistest erinevana kutsusid ristiusulised eurooplased neid paganarahvasteks. Eesti muinasrahvaste usk sarnanes nende skandinaavianaabritega (viikingid, läänemeresoomlased jne..), nad uskusid loodusjõududesse. Kuna nende elu sõltus väga palju loodusest, selle kulgemisest ja seotusest, siis nende jaoks oli igal puul ja kivil hing. Neid austati ja hingedele, haldjatele ja igasugustele müstilistele olevustele ohverdati püha hiites nii saaki, koduloomi ja isegi orje/inimesi. Neil oli isegi linnuseid, kus käidi usklikke rituaale pidamas. Üks kõige tähtsamaid päevi oli neil aastas suvine pööripäev. See oli nende jaoks aasta pöördepunkt (nagu meilegi praegu jaanipäev), mille ööl on nõiduslik tähendus. Sellel üül oli nende usulistel rituaalidel ülimalt oluline koht.

# data[].attributes.body
1. Enne 9.-11. saj e enne viikingite kuldajastut toimus kauplus veel väiksema ringkonna vahel ning avastatakse aina rohkem veekaubanduse võlusid. Kaubandusega enne viikingite kuldaega kujunevad välja tegusamad kaubitsejad, kellest saavad kõrgem kiht. Kaubandus aitas kaasa ülikute kujunemisele.
2. 9.-11. saj levis eesti kaubandus ka skandinaavia rahvasteni ning lõpuks sealtki edasi. Endiselt on veeteed ja veekaubandus märkimisväärse koha peal, sest veel on palju edukam ja lihtsam viia kaupa nii meredele kui ka koduvette. Meie saime skandinaaviast peamiselt vastu ehteid ja kujunes kindel mood. Hakatakse kasutama palju hõbedat.
3. Eestis kujunes välja raua sulatamine ja töötlemine käsitööotstarbeks. Üldiselt oli Eesti kaubana populaarne karusnahad, mesi ja vaha, kauge põhjamaine ja kvaliteetne vili. Kaup jõudis välja nii Ojamaale, Novgorodisse, Skandinaaviass kui ka Lõuna-Soome.

# data[].attributes.body
1. Ei olnud lihtne külaelu, olid moodustunud kihid.
2. Tavaliselt elati nö suguvõsade kaupa külades, kus oli igaühel oma roll.
3.Maakondades olid kindlaks otstarbeks mõeldud kindlused.
4.Igapäevased ametid oli karjatamine, põllupidamine ja kodu ülevalhoidmine.
5.Puudus monarhiat ja täielikku riigilikku koostööd. Elati pigem maakonnati.

# data[].attributes.body
https://www.taskutark.ee/m/eesti-muinasaja-lopul/
http://muinasaeg.ee/kaubandus-
viikingiajal/
Ajaloo õpik 7. klassile

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda kestis aastatel 1337-1453, kuigi vaherahu tegid Inglismaa ja Prantsusmaa omavahel juba 1360. aastal.
Igatahes, kogu sõda sai alguse sellest, kui Prantsusmaa ja Inglismaa pidevate pingetele kirsiks tordil oli Philippe IV Ilusa surm järeltulijateta. Trooni päris tema vennapoeg Philippe VI. Inglased seevastu uskusid tõemeeli, et õiglane troonipärija oli hoopis nende Philippe IV tütrepojast kuningas Edward III. Nii kuulutasidki nad 1337. aastal Prantsusmaa vahel välja sõja, mis füüsiliselt algas alles 1342. aastal.
alguses saatis Inglismaad edu ja nad võitsid mitu lahingut. Kuid sõja peatas aastateks katkulevik, mis tappis kolmandiku rahvusest . 1360. aastal sõlmiti isegi rahu ning Prantsusmaa loovutas Inglismaale vabatahtlikult neljandiku oma maaalast. Kuid sõda võttis tuurid uuesti sisse, kui Prantsusmaa hakkas seda uuesti tagasi vallutama. Tegelikult polekski sõda nii pikakse levinud, kui poleks olnud katkuperioode, riigisiseseid ülestõuse või vahepealseid rahuperioode.
Nii läks jällegi aeg ja Inglismaad saatid taas edu. Peagi olid nad võtnud enda võimu alla Pariisi. Prantslased olid juba lootust kaotamas, kui nende väejuhiks tuli noor maatüdruk Jeanne d´Arc, kes andis sõjaväele tohutult motivatsiooni. Tema juhtmimisel saatis neid edu ning nad võitsid tähtsmad alad tagasi. Jeanne d´Arc võeti kinni ja inglased põletasid ta tuleriidal. Peagi oli Saja-aastane sõda lõpuks läbi.

# data[].attributes.body
Keskajal on Prantsusmaa vägagi mõjuvõimas riik. Kuid ka pingeterohkeid konflikte on päris palju ning kõige lihtsam näide ongi Saja-aastane sõda Inglismaa vahel. Kuid kui kuningriik oli veel alles algusfaasis, polnud ta veel sugugi nii tugev. Kui oli alanud Kapetingide dünastia e Karolingide suguvõsaliin katkes ja troonile asus Hugues Capet. Sel ajal oli kuninga võimuses vaid Pariis ja selle ümbrune maaala. Kogu ülejäänud ala oli killustunud erinevate hertsogite ja krahvide valduses. Kuid mida aeg edasi, said kuningad enda valdusesse aina rohkem ja rohkem maalappe, hilipPpe II Auguste sai endale lausa suure osa Inglismaast. Kuid üllataval kombel nad ei saavutanud seda tore jõuga, vaid kavala juriidilise tegutsemisega ning abiellumispoliitikaga. Kuid ajapikku tekkisid ka tõsised lahkarvamused Inglismaaga troonipärimisõigustega seoses. Ning arvatavasti mõjutas seda ka Philippe IV valitsusaeg, sest tegu oli konfliktse inimesega, kes põletas rüütliordu liikmeid, käis palju sõjaretkedel ja rajas uue esinduskogu e generaalstaadi. Ning oli tunda kergelt Saja-aastase sõja eelmaiku.

# data[].attributes.body
Jeanne d´Arc (1412-1431) sündis lihtsa talutüdrukuna Prantsusmaa maakohas, kuid suri tuleriidal Prantsusmaa päästjana, pühakuna ning esimese naisrüütlina. Tema oli see, kes astus Prantsusmaa sõjaväe ette, kui Inglismaa oli tähtsad tükid Prantsusmaalt vallutanud ning andis sellele otsatu motivatsiooni. Tema astus väejuhiks ning võitles Prantsusmaa troonipärija kõrval. Ta saatis ka Inglismaa kuningale kirja, milles tõdes, et tema kohustus on tagasi võita Prantsusmaa ja anda see õigele valitsejale.
Teda peeti jumala saadikuks, kui ka nõiaks. Keskajal polnud naisrüütel ja -väepealik just igapäevane. arvatakse, et just tänu temale saatis Prantsusmaad nii suur edu, kuid paraku saadi ta kätte burgundlaste poolt. Burgundlased müüsid ta Inglastele lunaraha eest maha ning nemad ristisid ta nõiaks ning põletasid kõigest 19-aastasena tuleriidal. Pran tsusmaa troonipärija Charles VII oli sellest teadlik, kuid Jeanni ta sellest ei päästnud. Jeanne d´Arc kuulutati pühakuks alles 1920. aastal.

# data[].attributes.body
https://www.taskutark.ee/m/prantsusmaa-ja-saja-aastane-sod/
Ajaloo õpik 7.klassile