# data[].attributes.headline
Kuidas on omavahel kivisüsi ja sõnajalgtaimed?

# data[].attributes.subject
Kuidas on omavahel kivisüsi ja sõnajalgtaimed?

# data[].attributes.body
Umbes 300 mln aastat tagasi kui kliima oli veel niiske ja soe, siis kasvasid mõned sõnajalgtaimed suureks nagu puud. Kui kliima jahenes ja kuivenes, halvenesid sõnajalgtaimede kasvutingimused ning võimsad taimed surid välja. Surnud taimed ladestusid savi ja muda sisse ning ajapikku moodustus osaliselt lagunenud ja kokkusurutud taimemassist kivisüsi. Ajastut, mil see settekiht tekkis, nimetatakse karboniks ehk kivisöeajastuks.

# data[].attributes.body
Põldosja eoslad on varretud ning paiknevad eoslehe alumisel küljel. Eospea koosneb ainult eoslehtedest, need on kuuekandilised ning kilpjad.

# data[].attributes.body
karukolllal on iga lehe tipus värvuseta karvake ning taim tundub katsudes pehme. Eospead asuvad lehtedeta varreosa tipus.

# data[].attributes.body
Osjad on lüliliste ja seest õõnsate varteha rohttaimed. Enamikul paiknevad ringidena ümber varre lülilised peenikesed oksad.

# data[].attributes.body
Kollad on mitmeaastased üsna madalad taimed. Vart ümbritsevad väikesed lehed, mis meenutavad okkaid ja püsivad taimel ka talvel. Seega on kolllad igihaljad

# data[].attributes.body
Paljunevad ja levivad eostega ning vajavad suguliseks paljunemiseks vett

# data[].attributes.headline
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.subject
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.body
Neil on puitunud kestaga rakud ja juhtkude mis aitavad neil pikemaks kasvadas