# data[].attributes.body
Tung tids tale av Olaug Nilsen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ÅRETS ROMAN: Olaug Nilssen vant tirsdag kveld den prestisjefulle Brageprisen for romanen "Tung tids tale" - der hun skriver å være foreldre til et autistisk barn. Foto: Bent R. Synnevåg

Man trenger ikke store bøker for å løfte fram store temaer.
Olaug Nilssen tar pusten fra leseren med sin lille roman, "Tung tids tale".

At hun strekker en streng til Halldis Moren Vesaas manende dikt fra 1945, "Det heiter ikkje: Eg - no lenger. Hereitter heiter det: Vi", gjør bare at Olaug Nilssens tekst setter seg enda bedre fast.

Vant Brageprisen i kveld: Her er alle vinnerne!

Romanen retter seg i du-form til Olaug Nilssens sønn Daniel. Og historien om familiens sønn skildres både nennsomt og rått direkte. Om gutten som var som alle andre barn, rask i vendingen, snakket godt, sang og pratet. En aktiv gutt på alle vis.

Men så snudde utviklingen i en annen retning. Daniel forble et bleiebarn, ble fysisk utagerende - og for foreldrene stadig mer vanskelig å ha i huset. Gutten blir sterk og aggressiv. Familien er nødt til å be om hjelp og må ha ulike tilpasninger hjemme og på skolen.

Neste pris ut: Bokhandlerpris-nominasjonene: Årets ti beste bøker, ifølge bokhandlerne

De mange beskrivelsene fra dagliglivet med en pågående sønn, gjør stort inntrykk. Her er lugging, biting, slåsskamper og atferd som er råbarskt for familien, og for moren. Hva gjør man når man angripes av barnet sitt?

Jeg bøyer meg i støvet for hvordan Olaug Nilssen makter å skildre dette med varme og raushet, og hvordan hun møter angrepene med evig tålmodighet. For et overskudd hun har vist, i sine erfaringer, og for et overskudd hun viser, når hun makter å skildre dette i denne romanen.

Siste bok: Hans-Wilhelm Steinfeld om NRK-bok: - Inneholder alvorlige feil

Møtene med byråkratiet blir neste utfordring, med hele virvelen av følelser: Ydmykelse, fortvilelse, det å stange hodet mot veggen, være på venteliste, diskutere, argumentere, krangle og slåss med saksbehandlere i ulike instanser.

"Det er jo rimelig", sier hun i en telefonsamtale til en kvinne på et sentralbord. Olaug Nilssen skildrer hvordan hun gjentar uttrykket i telefonen mens hun tenker på historier om autistiske barn som ble satt i bur av foreldre, om funksjonshemmede som ble gjemt bort på loftet, om mødre som drepte sine barn og seg selv. Tanken får henne til å si det en gang til i telefonen: "Det er rimelig". Men er alt det moren stanger mot rimelig?

Årets Bragepris-vinner i lyrikk: Les VGs anmeldelse her!

Ja, dette er tung tids tale i en selvbiografisk form om å leve som mor til en sønn med autisme. Det handler om å få tunge løft inn i livet, for alltid, og hvordan parere og møte dette. Om å kjempe alene, i oppoverbakke så å si - hele tiden - mot et krevende barn der hjemme og mot et vedtaks-velde der ute i verden.

All motgang og vansker til tross, det litterære språket Nilssen ikler sin verden gjør romanen til en sjelden leseropplevelse, i en tekst som er sår, varm og kjærlighetsfylt.

Husker du? Åsne Seierstad blant fjorårets vinnere

# data[].attributes.attachment_link.title
Les anmeldelsen av årets Bragepris-vinner!: Bokanmeldelse: Olaug Nilssen: "Tung tids tale"

# data[].attributes.attachment_link.description
Man trenger ikke store bøker for å løfte fram store temaer. Olaug Nilssen tar pusten fra leseren med sin lille roman, "Tung tids tale". At hun strekker en streng til Halldis Moren Vesaas manende dikt fra 1945, "Det heiter ikkje: Eg - no lenger.

# data[].attributes.body
Om utviklingshemning:
-Naku.no
-StiftelsenSOR
-Frambu kompetansesenter for sjeldne diagnoser

# data[].attributes.body
film om autisme (05.30)

# data[].attributes.attachment_link.description
Utrolige ting kan skje (engelsk). Amazing things can happen.

# data[].attributes.body
Moren til Oscar forteller på God morgen Norge om sønnen Oscar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TV 2 Sumo: Fjorden Cowboys

Lothepus har blitt utfordret til en konkurranse av de beste maskinførerne i Atlas. Det er lenge siden Leif har sittet i en maskin selv, så han og Joar legger en plan for hvordan motstanderne skal beseires.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mammaen til Oscar (4): - Han er en vanlig gutt selv om han har autisme

# data[].attributes.attachment_link.description
Lothepus har blitt utfordret til en konkurranse av de beste maskinførerne i Atlas. Det er lenge siden Leif har sittet i en maskin selv, så han og Joar legger en plan for hvordan motstanderne skal beseires.

# data[].attributes.body
NAKU

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunnskapsbanken fungerer som en veiviser til kunnskap om tjenester til personer med utviklingshemming. Her finner du artikler, filmer, lenkesamlinger og annet innhold knyttet til de aller fleste temaene NAKU arbeider med.

# data[].attributes.body
kompetansesenter for sjeldne diagnoser

# data[].attributes.attachment_link.title
Frambu kompetansesenter for sjeldne diagnoser

# data[].attributes.body
Lokus

# data[].attributes.body
Lydia sings to her downs syndrome brother

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunnskapsbanken fungerer som en veiviser til kunnskap om tjenester til personer med utviklingshemming. Her finner du artikler, filmer, lenkesamlinger og annet innhold knyttet til de aller fleste temaene NAKU arbeider med.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samordningsrådet for arbeid med mennesker med utviklingshemming (SOR) ble opprettet i 1951. I 2001 ble organisasjonen gjort om til en stiftelse, dannet av til sammen 11 organisasjoner.

Stiftelsen jobber for å fremme utviklingshemmedes rettigheter gjennom informasjons- og kompetanseformidling, fagutvikling og sosialpolitiske innspill. Deres visjon er at alle mennesker med utviklingshemning skal sikres mulighet til utvikling på egne premisser og ha et aktivt liv i fellesskap med andre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samordningsrådet for arbeid med mennesker med utviklingshemming (SOR) ble opprettet i 1951. I 2001 ble organisasjonen gjort om til en stiftelse, dannet av til sammen 11 organisasjoner. Stiftelsen jobber for å fremme utviklingshemmedes rettigheter gjennom informasjons- og kompetanseformidling, fagutvikling og sosialpolitiske innspill.

# data[].attributes.body
Bufdir

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvorfor universell utforming? Definisjon * Hvem har plikt til universell utforming? * Norsk politikk på området * Lovverk * Klage på manglende universell utforming...

# data[].attributes.body
Nasjonalt kompetansemiljø om utviklingshemming

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunnskapsbanken fungerer som en veiviser til kunnskap om tjenester til personer med utviklingshemming. Her finner du artikler, filmer, lenkesamlinger og annet innhold knyttet til de aller fleste temaene NAKU arbeider med.

# data[].attributes.body
Birgit Skarstein i Aftenposten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På lørdag kveld ble roer og langrennsløper Birgit Skarstein kåret til årets kvinnelige funksjonshemmede utøver.

Det var mange som kom for å gratulere henne etterpå, men de fleste ville snakke om noe annet enn selve prisen.

Tidligere samme dag publiserte Skarstein et innlegg på sosiale medier. I det skrev hun om flere episoder lignende den under:

"Beklager, her er det ikke plass til folk i rullestol. Resten av dere kan komme inn, men ikke henne." Dørvakten på utestedet peker bryskt på meg. "Kom igjen, jeg skal ikke ta noen plass, vi kan jo la rullestolen stå igjen utenfor?" Spør jeg og prøver å være løsningsorientert. "Om du kan gå inn kan du komme inn".

Responsen var enorm. Mandag formiddag har Facebook-innlegget hennes blitt reagert på over 14.000 ganger, kommentert over 1500 ganger og delt over 1300 ganger. Samtidig har samme innlegg blitt likt nærmere 6000 ganger og fått hundrevis av kommentarer på Instagram. Tallene øker stadig.

- Jeg skulle boarde flyet på vei til Idrettsgallaen i Stavanger og tenkte det var et godt tidspunkt å skrive noen ord. Da vi landet 45 minutter senere, hadde det tatt helt av, sier Skarstein, før hun legger til:

- Jeg er helt satt ut. Det var ikke forventet i det hele tatt.

"Beklager, her er det ikke plass til folk i rullestol. Resten av dere kan komme inn, men ikke henne." Dørvakten på utestedet peker bryskt på meg. "Kom igjen, jeg skal ikke ta noen plass, vi kan jo la rullestolen stå igjen utenfor?" Spør jeg og prøver å være løsningsorientert. "Om du kan gå inn kan du komme inn", lyder svaret. 🌟 "Ææsj! Se på de arrene?! Hvorfor skjuler hun dem ikke litt mer?" Tenåringsjentene på stranden griner høylytt på nesen og har i alle fall ikke tenkt å skjule hva de tenker. 🌟 "En rullestolbruker på catwalken! Hvem vil vel se det?? Bare i nisselandet Norge er det mulig, sånne skulle vært gjemt bort!". Det provoserer tydeligvis at lamme skal vise frem klær, selv når tema er Paralympics-kolleksjonen. 🌟 Det er så mange episoder, sporadiske hendelser som likevel kommer jevnt nok til å vise at de ikke står alene. Derfor må vi fortsette å fortelle historier, vise tilhørighet og stå for det vi mener er riktig. Derfor er denne forsiden og bildeserien viktig. . Jeg vil vise frem arrene. Jeg vil vise at vi er best sammen når vi kan komme frem med både våre sterke og våre svake sider. Og jeg vil vise at tross alle ytre ulikheter er vi først og fremst en del av det samme fellesskapet. . Neste gang en person med rullestol er på coveret er kanskje ikke lammelsen tema en gang. Målet er å komme dit. . Det går fremover. Skritt for skritt.

A post shared by Birgit Skarstein (@birgitskarstein) on

- Mange sier det er urettferdig

Skarstein skrev innlegget i forbindelse med at hun pryder forsiden på den siste utgaven av magasinet KK. For Skarstein betydde det mer enn "bare" en forside.

- Sånne forsider bryter med et eksisterende bilde noen har av hvordan verden skal være, sier hun.

Skarstein ble lam fra livet og nedover etter en badeulykke i 2008. Siden har hun vunnet flere VM-gull i roing, i tillegg til VM-medaljer i para-VM på ski.

Hun forteller at responsen etter innlegget kun har vært positiv. Svært mange har tatt kontakt med henne.

- Etter Idrettsgallaen var det mange som heller ville snakke om det enn prisen. Da skjønte jeg at jeg hadde truffet en nerve. Mange var ikke klare over at det var sånn. De sa at det rørte et eller annet ved dem, sier Skarstein, før hun fortsetter:

- Jeg har selv vært i mange situasjoner der jeg har følt meg sårbar eller liten - jeg tror de følelsene ble formidlet til de som leste. Mange sier at de får vondt i magen av å lese det.

- Ingen ny problematikk

Lilly Ann Elvestad, generalsekretær i Funksjonshemmedes Fellesorganisasjon, bekrefter at funksjonshemmede ofte opplever episoder lik de Skarstein beskriver i innlegget.

- Det er ikke noen ny problematikk, men det er kult at Birgit tar opp og forteller om det.

Hun forteller at det ikke bare er de i rullestol som har problemer med å komme inn på byen, men at personer med sykdommer som påvirker balanse og lignende ofte blir tatt for å være fulle. Rullestolbrukere får ofte beskjed om at de ikke kan komme inn av sikkerhetsmessige årsaker.

- Stemmer som Birgits er kjempeviktige, men jeg tror til syvende og sist at man må ha formelle krav til utesteder og andre.
LES MER OM IDRETTSGALLAEN:
- Får ikke gjort noe hvis alle tier

Noe av det viktigste for Skarstein er at innlegget ikke skulle fremstå som sutring, men at hun istedenfor skulle illustrere funksjonshemmedes situasjon på en likeverdig måte.

Skarstein tror man kan bedre folks holdninger mot funksjonshemmede ved å snakke om de situasjonene der de blir forskjellsbehandlet.

- Man får ikke gjort noe med det hvis alle tier. Man kommer i slike situasjoner så ofte at man bygger seg opp et skjold man bruker til å reflektere ting bort, istedenfor å håndtere det. Det funker ikke alltid. Ting preller ikke alltid av skjoldet.

Ny pris

I tillegg til prisen på Idrettsgallen, ble Skarstein mandag tildelt Menneskeverds Livsvernpris 2019.

"Skarstein har vært åpen om egen historie og bidratt til å bryte ned fordommer mot mennesker med en funksjonsnedsettelse. Hun er i dag et stort forbilde for mange." står det i organisasjonens begrunnelse.

- Jeg føler at når jeg har en stemme i offentligheten, så er det mitt ansvar å bruke rollen til det beste.

Synne Lerhol er generalsekretær i organisasjonen Unge funksjonshemmede. Hun mener det er viktig at Skarstein tør å snakke om holdningene funksjonshemmede møter.

- Det å fortelle, være på coveret av et magasin og å være en del av mediebildet er viktig. Det sender noen signaler om at vi trenger å se hele mennesker.

# data[].attributes.attachment_link.title
Birgit Skarsteins innlegg tar av på sosiale medier: "Beklager, her er det ikke plass til folk i rullestol"

# data[].attributes.attachment_link.description
På lørdag kveld ble roer og langrennsløper Birgit Skarstein kåret til årets kvinnelige funksjonshemmede utøver. Det var mange som kom for å gratulere henne etterpå, men de fleste ville snakke om noe annet enn selve prisen. Tidligere samme dag publiserte Skarstein et innlegg på sosiale medier.

# data[].attributes.attachment_link.description
I går gikk fristen ut for å sende inn høringsforslag til Justis- og beredskapsdepartementet (JD) om endring av Vergemålsloven. I denne artikkelen kan du lese SORs høringsbrev. Ulike organisasjoner, inkludert SOR, fremmer forslag om å endre vergemålsloven til en lov om beslutningsstøtte. Måtte våre ønsker nå frem, slik at rettssikkerheten og selvbestemmelsesretten til mennesker med utviklingshemming styrkes.

# data[].attributes.headline
Film om psykisk utviklingshemming (24 min.)

# data[].attributes.subject
Film om psykisk utviklingshemming (24 min.)

# data[].attributes.body
Henter fra NAKU

# data[].attributes.attachment_link.title
Filmen om psykisk utviklingshemming | Naku

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva er utviklingshemming? Hva er en diagnose? Hvordan påvirker det ens utvikling? Hvordan påvirker det familien? - Det er noen av spørsmålene som filmen forsøker å svare på gjennom intervju med fagpersoner, foresatte og personer som har utviklingshemming.

# data[].attributes.body
Fra serien "Sånn er jeg og sånn er det" på NRK

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunnskapsbanken fungerer som en veiviser til kunnskap om tjenester til personer med utviklingshemming. Her finner du artikler, filmer, lenkesamlinger og annet innhold knyttet til de aller fleste temaene NAKU arbeider med.