# data[].attributes.body
intelligens er et veldig komplisert konsept. intelligens kan bli definert på mange måter, inkludert kapasiteten til: logikk, forståelse, selvbevissthet,, emosjonell kunnskap kreativitet, problemløsning og læring.

På en måte kan man si at intelligens er en indiaktor for kapasiteten din til å lære og å beholde kunnskap etter du lærer den.

Det er ikke veldig fast. Men høy intelligens leder til bedre læring.

# data[].attributes.body
Mennesker er nysgjerrige skapninger, og nysgjerrighet er en av de mest kraftfulle motivasjonsfaktorene vi kjenner til. Hele vår eksistens er basert rundt prinsippet om læring og tilpassing.

Ut ifra den britisk-kanadiske læringsforskeren Daniel Berlyne (1924-1976) Oppstår nysgjerrigheten som et resultat av et misforhold eller en uoverensstemmelse mellom den måten vi oppfatter en situasjon på, og de forventningene vi har til en slik situasjon.
Det er akkurat dette den typiske reklamen bruker når den forsøker å fange oppmerksomheten vår ved bruk av merkelige slagord eller slående paradokser.

Nysgjerrighet har egentlig sitt opphav i et behov for å finne mening i tilværelsen. Menneskehjernen søker og analyserer konstant alt rundt oss og prøver å lage assosiasjoner og se meningen med omgivelsene.

Vi kan også forstå nysgjerrighet som en lengsel etter å få vite det ukjente. Barnets eller forskerens nysgjerrighet er vanligvis styrt av samme formål uavhengig fra om det er å avdekke hva dette nye fenomenet er, eller bare for å vite hva som er bak den store haugen.
Det er enkelt å greit bare for å vite.

# data[].attributes.body
Vi er sjelden nysgjerrige, interesserte og målorienterte uten å oppleve eller søke mestring. De fleste av oss motiveres til å mestre noe når vi får noe til, andre motiveres dersom det er noe de ikke klarer.

# data[].attributes.headline
Indre Motivasjon komme som en form av respons på enkelte emosjoner:

# data[].attributes.subject
Indre Motivasjon komme som en form av respons på enkelte emosjoner:

# data[].attributes.attachment_link.title
Praktisk info | Norgesmester i hukommelse settes på prøve | discovery+ Norge

# data[].attributes.headline
Reasearch Paper - Emotions and Motivations

# data[].attributes.subject
Reasearch Paper - Emotions and Motivations

# data[].attributes.body
Denne artikkelen fokuserer på hvordan emosjoner og motivasjon henger sammen. Den forklarer hvordan man plutselig kan få en bølge med motivasjon som respons på en emosjon man kjenner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grace under Pressure

On June 27, 2014, 13-year-old Gavin England saved his grandfather from drowning when their prawning boat took on water and sank off the Saanich Peninsula on Vancouver Island (CTV, 2014). Gavin's grandfather Vern was not a strong swimmer, and though both were wearing life jackets, they would not have survived for long in the cold Pacific ocean waters 300 meters from shore.

Gavin recounted the event, explaining how he suffered sharp cuts to his bare feet when climbing the embankment where he had dragged his grandfather. He attributed his ability to overcome the pain of the cuts to adrenalin. Upon finding an old truck with keys in the ignition, and despite the high emotions he was experiencing, he then had the wherewithal to learn to drive on the spot and make it up a three-kilometer hill to get help. Gavin explained that his knowledge of driving a dirt bike served him well: "I knew that clutch in meant drive." Vern described the young boy as "tenacious" and calm throughout the event. He was giving his grandfather words of encouragement as he pulled him to shore.

Stories such as Gavin's are rare and unpredictable. We hope we will act with the same clear-headed tenacity in emergency situations, but the heroic response is not assured. Gavin's ability to abate panic, and recognize and regulate his emotions was central to his actions in this emergency situation.

The topic of this chapter is affect, defined as the experience of feeling or emotion. Affect is an essential part of the study of psychology because it plays such an important role in everyday life. As we will see, affect guides behaviour, helps us make decisions, and has a major impact on our mental and physical health.

The two fundamental components of affect are emotions and motivation. Both of these words have the same underlying Latin root, meaning "to move." In contrast to cognitive processes that are calm, collected, and frequently rational, emotions and motivations involve arousal, or our experiences of the bodily responses created by the sympathetic division of the autonomic nervous system (ANS). Because they involve arousal, emotions and motivations are "hot" - they "charge," "drive," or "move" our behaviour.

When we experience emotions or strong motivations, we feel the experiences. When we become aroused, the sympathetic nervous system provides us with energy to respond to our environment. The liver puts extra sugar into the bloodstream, the heart pumps more blood, our pupils dilate to help us see better, respiration increases, and we begin to perspire to cool the body. The stress hormones epinephrine and norepinephrine are released. We experience these responses as arousal.

American pilot Captain"Sully" Sullenberger (Figure 11.1, "Captain Sullenberger and His Plane on the Hudson River") was 915 metres up in the air when the sudden loss of power in his airplane put his life, as well as the lives of 150 passengers and crew members, in his hands. Both of the engines on flight 1539 had shut down, and his options for a safe landing were limited.

Sully kept flying the plane and alerted the control tower to the situation: "This is Cactus 1539...hit birds. We lost thrust in both engines. We're turning back toward La Guardia."

When the tower gave him the compass setting and runway for a possible landing, Sullenberger's extensive experience allowed him to give a calm response: "I'm not sure if we can make any runway...Anything in New Jersey?"

Captain Sullenberger was not just any pilot in a crisis, but a former U.S. Air Force fighter pilot with 40 years of flight experience. He had served both as a flight instructor and the safety chairman for the Airline Pilots Association. Training had quickened his mental processes in assessing the threat, allowing him to maintain what tower operators later called an "eerie calm." He knew the capabilities of his plane.

When the tower suggested a runway in New Jersey, Sullenberger calmly replied: "We're unable. We may end up in the Hudson."

The last communication from Captain Sullenberger to the tower advised of the eventual outcome: "We're going to be in the Hudson."

He calmly set the plane down on the water. Passengers reported that the landing was like landing on a rough runway. The crew kept the passengers calm as women, children, and then the rest of the passengers were evacuated onto the rescue boats that had quickly arrived. Captain Sullenberger then calmly walked the aisle of the plane to be sure that everyone was out before joining the 150 other rescued survivors (Levin, 2009; National Transportation Safety Board, 2009).

Some called it "grace under pressure," and others called it the "miracle on the Hudson." But psychologists see it as the ultimate in emotion regulation - the ability to control and productively use one's emotions.

An emotion is a mental and physiological feeling state that directs our attention and guides our behaviour. Whether it is the thrill of a roller-coaster ride that elicits an unexpected scream, the flush of embarrassment that follows a public mistake, or the horror of a potential plane crash that creates an exceptionally brilliant response in a pilot, emotions move our actions. Emotions normally serve an adaptive role: We care for infants because of the love we feel for them, we avoid making a left turn onto a crowded highway because we fear that a speeding truck may hit us, and we are particularly nice to Mandy because we are feeling guilty that we did not go to her party. But emotions may also be destructive, such as when a frustrating experience leads us to lash out at others who do not deserve it.

The Surrey School District in British Columbia has incorporated "emotional regulation" into the curriculum (Wells, 2013). In six schools, educators are piloting a program that helps teachers look for what may be stressing children, making them unable to pay attention, lethargic, hyperactive, or out of control. The children may be impacted by too much noise in the classroom, too little sleep, or too much junk food in their lunch. The teachers help the children recognize what they need to do to make themselves calm and productive in class. The program ultimately places the motivation for behavioural control within the hands of the children.

Motivations are closely related to emotions. A motivation is a driving force that initiates and directs behaviour. Some motivations are biological, such as the motivation for food, water, and sex. But there are a variety of other personal and social motivations that can influence behaviour, including the motivations for social approval and acceptance, the motivation to achieve, and the motivation to take, or to avoid taking, risks (Morsella, Bargh, & Gollwitzer, 2009). In each case we follow our motivations because they are rewarding. As predicted by basic theories of operant learning, motivations lead us to engage in particular behaviours because doing so makes us feel good.

Motivations are often considered in psychology in terms of drives, which are internal states that are activated when the physiological characteristics of the body are out of balance, and goals, which are desired end states that we strive to attain. Motivation can thus be conceptualized as a series of behavioural responses that lead us to attempt to reduce drives and to attain goals by comparing our current state with a desired end state (Lawrence, Carver, & Scheier, 2002). Like a thermostat on an air conditioner, the body tries to maintain homeostasis, the natural state of the body's systems, with goals, drives, and arousal in balance. When a drive or goal is aroused-for instance, when we are hungry-the thermostat turns on and we start to behave in a way that attempts to reduce the drive or meet the goal (in this case to seek food). As the body works toward the desired end state, the thermostat continues to check whether or not the end state has been reached. Eventually, the need or goal is satisfied (we eat), and the relevant behaviours are turned off. The body's thermostat continues to check for homeostasis and is always ready to react to future needs.

In addition to more basic motivations such as hunger, a variety of other personal and social motivations can also be conceptualized in terms of drives or goals. When the goal of studying for an exam is hindered because we take a day off from our schoolwork, we may work harder on our studying on the next day to move us toward our goal. When we are dieting, we may be more likely to have a big binge on a day when the scale says that we have met our prior day's goals. And when we are lonely, the motivation to be around other people is aroused and we try to socialize. In many, if not most cases, our emotions and motivations operate out of our conscious awareness to guide our behaviour (Freud, 1922; Hassin, Bargh, & Zimerman, 2009; Williams, Bargh, Nocera, & Gray, 2009).

We begin this chapter by considering the role of affect on behaviour, discussing the most important psychological theories of emotions. Then we will consider how emotions influence our mental and physical health. We will discuss how the experience of long-term stress causes illness, and then turn to research on positive thinking and what has been learned about the beneficial health effects of more positive emotions. Finally, we will review some of the most important human motivations, including the behaviours of eating and sex. The importance of this chapter is not only in helping you gain an understanding the principles of affect but also in helping you discover the important roles that affect plays in our everyday lives, and particularly in our mental and physical health. The study of the interface between affect and physical health - that principle that "everything that is physiological is also psychological" - is a key focus of the branch of psychology known as health psychology. The importance of this topic has made health psychology one of the fastest growing fields in psychology.

References

CTV. (2014). Heroic act (video broadcast). Toronto, ON: CTV National News. Retrieved July 24, 2014, from http://toronto.ctvnews.ca/video?clipId=389519

Freud, S. (1922). The unconscious. The Journal of Nervous and Mental Disease, 56(3), 291.

Hassin, R. R., Bargh, J. A., & Zimerman, S. (2009). Automatic and flexible: The case of nonconscious goal pursuit. Social Cognition, 27(1), 20-36.

Lawrence, J. W., Carver, C. S., & Scheier, M. F. (2002). Velocity toward goal attainment in immediate experience as a determinant of affect. Journal of Applied Social Psychology, 32(4), 788-802.

Levin, A. (2009, June 9). Experience averts tragedy in Hudson landing. USA Today. Retrieved from http://www.usatoday.com/news/nation/2009-06-08-hudson_N.htm.

Morsella, E., Bargh, J. A., & Gollwitzer, P. M. (2009). Oxford handbook of human action. New York, NY: Oxford University Press.

National Transportation Safety Board. (2009, June 9). Excerpts of Flight 1549 cockpit communications. USA Today. Retrieved from http://www.usatoday.com/news/nation/2009-06-09-hudson-cockpit-transcript_N.htm.

Wells, K. (2013). Self-regulation technique helps students focus in class: Teachers try new approach to improving students' behaviour. CBC News Posted: Nov 30, 2013 Retrieved 2014 from http://www.cbc.ca/news/canada/self-regulation-technique-helps-students-focus-in-class-1.2440688

Williams, L. E., Bargh, J. A., Nocera, C. C., & Gray, J. R. (2009). The unconscious regulation of emotion: Nonconscious reappraisal goals modulate emotional reactivity. Emotion, 9(6), 847-854.

Image Attributions:

Figure 11.1: Sully Sullenberger by Ingrid Taylar (http://www.flickr.com/photos/taylar/435061088) used under CC BY 2.0 license (https://creativecommons.org/licenses/by/2.0/); Plane crash into Hudson River by Greg L., (http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Plane_crash_into_Hudson_Rivercroped.jpg) used under CC BY 2.0 license (http://creativecommons.org/licenses/by/2.0/deed.en).

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduction to Psychology - 1st Canadian Edition

# data[].attributes.attachment_link.description
On June 27, 2014, 13-year-old Gavin England saved his grandfather from drowning when their prawning boat took on water and sank off the Saanich Peninsula on Vancouver Island (CTV, 2014). Gavin's grandfather Vern was not a strong swimmer, and though both were wearing life jackets, they would not have survived for long in the cold Pacific ocean waters 300 meters from shore.

# data[].attributes.body
Evnen til å ha tilgang til sin indre bane av følelser, verdier og intuisjon

# data[].attributes.body
evnen til å omgås andre mennesker

# data[].attributes.body
knyttet til hørselen og auditiv sanseskarphet

# data[].attributes.body
Tro på egne evner og ressurser er viktig for å prestere godt, for eksempel på skole eller i idrett. En persons mestringstro kan ha stor betydning for resultatene deres. Lav mestringstro vil føre til at personen sikter lavere og bruker mindre energi på det som fører til et dårligere resultat.

# data[].attributes.body
(eller husketeknikker).
En form for teknikk er å huske ting ved å bygge dem inn i rim eller oppramsinger. I tillegg er det lettere å huske konkrete ord, kontra abstrakte begreper (fordi de er knyttet til noe man kan se for seg).
En annen kjent teknikk er at man plasserer det man skal huske, f.eks. navn, gjenstander eller ideer i et rom man kjenner godt. Her assosier man det som skal husker med noe mer konkret og lokaliserer det et kjent sted.

# data[].attributes.body
Læringsstrategier er fremgangsmåter man kan bruke for å organisere ens egen læring. Her handler det om strategier for å planlegge, gjennomføre og vurdere eget arbeid, slik at vi lærer mest mulig. Her må vi reflektere over ny kunnskap og bruke den i nye situasjoner.

# data[].attributes.body
Den visuelle sansekanalen
todelt

Visuell uttrykksform: rom og 3D følelse.
visuell spatial: sanseskarphet

# data[].attributes.headline
Følelsesfokusert mestring 
(dempe eller undertrykke problemet) 

# data[].attributes.subject
Følelsesfokusert mestring 
(dempe eller undertrykke problemet) 

# data[].attributes.body
Fokus på det å mestre følelser man får eller har fått av et problem. For eksempel med traumatiske opplevelser der det som skjedde er over, men man likevel har vonde minner om det. Hva som skjedde kan kanskje ikke gjøres noe med, derfor er det følelsene som må mestres.

# data[].attributes.headline
Problemfokusert mestring
(løser problemet) 

# data[].attributes.subject
Problemfokusert mestring
(løser problemet) 

# data[].attributes.body
Personen gjør noe aktivt og problemløsende med utfordringen. Fokuserer på å løse problemet fremfor å mestre de følelsene man får av problemet. For eksempel om man blir mobbet. Da kan man si ifra for å løse dette problemet istedenfor å håndtere følelsene man får av å bli mobbet og la det fortsette.

# data[].attributes.body
Den perseptuelle hukommelsen inneholder de forestillinger vi har om ting. Det kan være vår forestilling om hvordan ting ser ut, lukter, smaker, lyder og kjennes.

# data[].attributes.body
Er en type taus kunnskap som lagrer vår praktiske og sosiale viten. For eksempel inneholder den kunnskapen om hvordan man spiller fotball, og det gjør at en fotballspiller er svært god på banen men fungere kanskje ikke så bra som trener. Tingen her er at det i bruk forskjellige former for hukommelse, og får at, i dette tilfellet, fotballspilleren skal fungere like bra som fotballtrener må han ta i bruk den eksplisitte hukommelsen.

# data[].attributes.body
Er den delen av hukommelsen som hjelper oss med å handle og orientere oss i omverdenen, uten at vi trenger å tenke. Den deles videre inn i bla. en prosedyrehukommelse og en perseptuell hukommelse.

# data[].attributes.body
Stress, traumatiske opplevelser eller utfordringer på jobb kan møtes på ulike måter.

# data[].attributes.headline
Hva har hukommelse og glemsel å si for læring

# data[].attributes.subject
Hva har hukommelse og glemsel å si for læring

# data[].attributes.body
Beholder en psykisk styrke og helse til tross for stress og påkjenninger.

Optimisme, positivt selvbilde, pågangsmot og sosial støtte er viktige faktorer som trengs for å mestre noe.
Negativ tenkning fører til det motsatte og gjør det vanskelig å kunne mestre noe.

# data[].attributes.body
Begrepet brukes i moderne psykologi og viser til at en person håndterer oppgaver og utfordringer som vedkommende møter i livsløpet.

Begrepet har sin opprinnelse i helsepsykologien. Det er oversatt fra det engelske ordet "coping" som refererer til den kognitive og atferdsmessige tilpasningen til fysiske og psykiske utfordringer.

Stort fokus på det å håndtere de utfordringene som ligger i læringsprosessen for eksempel det å tilegne seg ferdigheter.

# data[].attributes.body
Inneholder de faktakunnskap vi har. F.eks. Oslo er hovedstaden i Norge, jorden er rund og går i bane rundt sola etc. (Merk! Den faktakunnskapen er ikke nødvendigvis sann, selv om vi innbiller oss det.)
Her er det mer snakk om det upersonlige og abstrakte, kontra den episodiske hukommelsen som inneholdt ens personlige hendelser. I tillegg er denne delen organisert ved hjelp av språklige kategorier.

# data[].attributes.body
Inneholder ens personlige hendelser; en selvbiografisk hukommelse. Man husker f.eks. gjerne en bestemt oppgave, en spesiell opplevelse fra barndommen eller et møte med et annet menneske. I tillegg kan vi huske en bestemt episode/hendelse klart fordi/når det har en stor følelsesmessig betydning for oss, eller hvis man knytter det opp mot en kjent/historiske hendelse. F.eks. mange husker hvor de var 22. juli 2011 da de hørte om terroren som rammet Norge.

# data[].attributes.body
Er der våre minner og alle våre faktiske kunnskaper lagres. Den deles videre inn i to undergrupper: en episodisk hukommelse og en semantisk hukommelse.

# data[].attributes.body
Knyttet til kropps beherskelse

# data[].attributes.body
|Motivasjon kan forklares på ulike måter ut i fra de forskjellige psykologiske perspektivene:

Ut i fra det psykoanalytiske perspektivet hevdes det at mange av vår handlinger er motivert av indre drifter. Det biologiske perspektivet mener at det er våre fysiske behov som driver våre handlinger. Det kognitive perspektivet på motivasjon sier at motivasjonen vår skyldes at mennesker er nysgjerrige individer som leter etter informasjon og løsninger. Det humanistiske perspektivet vektlegger interesse og selvrealisering og det behavioristiske vektlegger straff og belønningens rolle innen motivasjon.

# data[].attributes.body
Langtidshukommelsen innbefatter ens kunnskap, erfaringer og minner som man har "lagret" over lengre tid, gjerne mange år. Her er det en så å si ubegrenset kapasitet. Informasjonen som kommer fra korttidshukommelsen, vil sannsynligvis alltid aktivere kunnskap i langtidshukommelsen.

For at informasjon skal bli overført fra korttidshukommelse til langtidshukommelse, må det gjerne være noe som er interessant og meningsfylt eller har vesentlig betydning for en, samt om noe blir gjentatt flere ganger. Langtidshukommelsen kan deles inn i to lagre: en eksplisitt hukommelse og en implisitt hukommelse.

# data[].attributes.body
Hukommelse kan defineres som evnen til å innkode, lagre og gjenhente informasjon.

Et menneske er helt avhengig av hukommelse for å lære noe; dersom man ikke husker, har man ikke lært.

# data[].attributes.body
Er det neste steget etter den sensoriske hukommelsen. Her blir den informasjonen oppmerksomheten vår fokuserer på, overført til, fra den sensoriske hukommelsen. Korttidshukommelsen har begrenset kapasitet, og man sier at man kan huske på rundt sju ting før man glemmer.

Her er det også en tidsmessig begrensning. Dersom vi ikke fastholder oppmerksomheten på det vi er i ferd med å foreta oss, vil det forsvinne fra korttidshukommelsen etter kort tid. For eksempel om vi har en adresse "lagret" i korttidshukommelsen som man husker til man har funnet det huset man ser etter.

# data[].attributes.body
De ytre faktorene refererer til vår motivasjon som er påvirket av miljøet rundt oss og dets korrelasjon med vår motivasjon.

Når vi er motivert av ytre faktorer, er vi mer opptatt av å tilfredsstille våre omgivelser. Som eksempel kan vi ta en amerikansk student på Harvard, "James". Foreldrene til James betaler  $ 200 000 i året for å gi han muligheten til å studere ved Harvard, og derfor føler James et initiativ til å gjøre foreldrene sine stolte ved å få gode karakterer, og bruker det som motivasjon til å oppnå sine mål, fremfor hvor engasjert han faktisk er i oppgavene han får tildelt.

Foreldrene til James sier også at for vær `"A" han får vil han bli belønnet med $ 1000. James sparer til en ny bil, noe som han har virkelig lyst på. Han er mer drevet av lukten av ny bil enn han er av toppkarakterer, men siden den ene er et resultat av det andre, er James veldig motivert til oppnå høye karakterer.

# data[].attributes.body
De indre faktorene peker på det som skjer inni oss, det kan være emosjoner som nysgjerrighet, interesse, ønsker, selvtillit og tilfredshet. Å ha indre motivasjon fører ofte til at vi engasjerer oss i en aktivitet fordi vi synes det er spennende, gøy eller belønnende.

Som eksempel kan vi ta for oss "Henry". Henry er veldig interessert i kunstig intelligens, men har ikke muligheten til å studere. Selv om Henry ikke har fått noen spesifikk oppgave innenfor dette temaet, gjør han alt han kan for å lære om det fordi han synes det er veldig interessant, spennende og fascinerende. Henry lærer om kunstig intelligens fordi han har en indre motivasjon til å gjøre så.

# data[].attributes.body
Å kunne tenke logisk og å være god til å regne.
Sterkt vektlagt i skoleverket

# data[].attributes.body
Vi skiller ofte mellom indre og ytre motivasjonsfaktorer:

# data[].attributes.body
å være dyktig med skrift og ord.

# data[].attributes.headline
Det fins minst 7 ulike typer intelligens:

# data[].attributes.subject
Det fins minst 7 ulike typer intelligens:

# data[].attributes.body
Holder fast på lydinntrykk i en kort periode, som da gjør at man kan høre f.eks. spørsmål inne i hodet, som et type ekko, selv om vi ikke har oppmerksom når spørsmålet ble stilt.

# data[].attributes.body
Motivasjon er definert som prosessen som initierer, veileder og opprettholder målrettet oppførsel.

Motivasjon er det som får deg til å handle, om det kommer til et glass vann for å redusere tørst eller en bok for kunnskap.

# data[].attributes.body
Registrer og oppbevarer sanseinntrykk. Dette gjør det mulig for oss å holde faste ved f.eks. inntrykk fra et fotografi som vi ser i ganske kort tid. Dette gir oss et type etterbilde, som vi da senere kan se/undersøke med vårt "indre øye".

# data[].attributes.body
Har meget stor kapasitet, og er der inntrykk fra omverdenen først blir registrert, noe som gjør at den skal kunne inneholde mange sanseinntrykk.

Innenfor den sensoriske hukommelsen, kan man dele det inn visuell hukommelse og auditiv hukommelse.

# data[].attributes.body
"Motiverte elever har lyst til å lære, er utholdende,  nysgjerrige og viser evne til å arbeide målrettet. Erfaringer med å mestre styrker utholdenheten i nedgang og motgang"
- Kunnskapdepartementet

Kunnskapdepartementet understreker hvor viktig motivasjon er for læring, men hva er motivasjon? Hva er det som driver oss til å lære noe, og hva er det som motiverer oss til å lære?

# data[].attributes.body
Sindre: Motivasjon
Louis og Kristian: Intelligens (Rosa)
Ole Kristian: Mestring (Lilla)
Simon: Hukommelse (Grønn og blå)

# data[].attributes.body
Intelligens, i psykologien brukt som et fellesnavn på menneskers evner til oppfattelse, tenkning og problemløsning, og da spesielt på de områder hvor en finner individuelle ulikheter. Det finnes mange definisjoner på intelligens, fra «evne til abstrakt tenkning», til «utnyttelse av tidligere erfaringer i nye situasjoner». Mange forskere ønsker å gi en meget vid definisjon av intelligens, slik at den kan omfatte alt fra teoretiske evner til praktiske og sosiale ferdigheter.

# data[].attributes.body
Ted Talk

# data[].attributes.attachment_link.title
The puzzle of motivation | Dan Pink | TED

# data[].attributes.body
- Simon