# data[].attributes.attachment_link.title
שיטות מחקר איכותניות- ת.ז.-322004680

# data[].attributes.body
תרגיל 3 – התמקדות בקריאת מאמר

"כך מסרה לי האישה את תינוקה ואמרה: "קחי אותו אתך לירושלים. אני לא אצליח להגיע אתו. קחי, קחי אותו". חיבקתי את התינוק והתחלתי לבכות. גם אמו בכתה. כך ישבנו, שתי נשים בנות אותו הגיל ואותה הדת, אך למרות זאת תהום הייתה פעורה בינינו".

משפט זה משך את תשומת ליבי מאחר והוא מלא ברגש, בכאב, ועבורי מדובר בשאלה קיומית הקיימת בעולמנו בהמון סיטואציות, האם אני ברת מזל שנפלה בחלקי היכולת לחיות את חיי כאשר כל האופציות פרוסות לפניי? ישנם אנשים בעולם שאין ביכולתם את חופש הבחירה, לעשות את שעולה על רוחם ואפילו לקיחת החלטה של איך ואיפה לגדל את ילדיהם. המשפט מתאר עובדה קיימת שלשנות אותה נראה כמו משהו בלתי אפשרי. שתי נשים, בנות אותו הגיל, אותה הדת, שגדלו אחרת ועבור כל אחת החיים הסתדרו אחרת, השנייה חיה את חייה בישראל, מלאת אופציות וחופש בחירה ואילו השנייה חיה את חייה באתיופיה ומנסה בכל כוחותיה לשרוד, גם אם הדבר כרוך בלאבד את התינוק שלה רק לשם שיוכל לחיות בכבוד ועם זהות.

# data[].attributes.headline
התמקדות בקריאת מאמר- גאל

# data[].attributes.subject
התמקדות בקריאת מאמר- גאל

# data[].attributes.body
311359681

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 305067183 אלה גולדשטיין

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 שיטות מחקר איכותניות

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגית התמקדות במאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
התמקדות בקריאת מאמר 1

# data[].attributes.body
תרגיל 3- 313135964

# data[].attributes.body
תרגיל מספר 3 -התמקדות בקריאת מאמר

"לראשונה אחרי שנים רבות של מחקר בקרב מהגרי עבודה ובצל גירוש, מצאתי עצמי עונה בכעס, בהתנגדות. בקול רם ללא היסוס אמרתי שהמעצר שחוו חלקם, הוא מפני שעברו על החוק הישראלי- לא בגלל שהם שחורים, ובלי קשר להיותם אנשים טובים או לא. לכומר אמפדו אמרתי שאני מבינה את הכעס ואת הזעם , ברור לי שהגירוש מישראל היה חוויה קשה, אבל אסור להשוות בינו לבין מעשי הנאצים. היהודים בגרמניה היו אזרחים, בעלי תעודות זהות גרמניות. יהודים ישבו בגרמניה מאות שנים, היו חלק ממערכות המנהל, החינוך והבריאות, עבדו ושילמו מסים כמו כולם. ביום בהיר אחד החליטו שהם לא בני אדם , לא חלק מהמין האנושי, ולכן צריך להשמידם. " (224, פסקה שנייה)

בחרתי את הפסקה הנ"ל מכיוון שהאמוציות המתוארות אצל הכותבת התעוררו גם אצלי. כעס והתנגדות. השוואה לשואה הייתה ותהיה לעד בעיניי טאבו שלא יכול להיפרץ. שואה הייתה אחת, שיטתית, מחרידה בהיקפיה, וכל ניסיון לקמטה למשהו שקורה כיום - בלתי מתקבל על הדעת. עם זאת בחרתי בה גם משום שבעיניי זיכרון השואה אמור וצריך להוות עבורנו כעם, את הנס והסמן הימני לאמפתיה, הומניות, קבלת השונה והכלה, והיכן שמטשטשים הגבולות בין היכולת ללמוד מזיכרון השואה למול הטאבו שבייצור השוואה, עלינו לבדוק את מיקומנו ולוודא ששורשינו במקומם.

# data[].attributes.headline
תרגיל 3 - עידן שלם

# data[].attributes.subject
תרגיל 3 - עידן שלם

# data[].attributes.body
ת.ז 207983727

"ערב אחד, אחרי שכבר התייאשתי, קיבלתי הודעה שלמחרת יתקיים מפגש ואני מוזמנת. בשל ההתראה הקצרה נאלצתי לקחת אתי למפגש את ילדיי הפעוטים. בניגוד לחששותיי, דווקא העובדה שלא הגעתי למפגש בגפי עוררה התרגשות ושמחה. כמה נערות התנדבו מיד לשחק עם ילדיי ולאפשר לי להשתתף במפגש. במהלך המפגש אמרו לי נשים רבות כי העובדה שהבאתי את ילדיי עמי לשדה הוכיחה להן יותר מכל דבר אחר שאני לא רק חוקרת אותן אלא שאני באמת מתעניינת בחייהן. יתרה מזאת, נשים רבות אמרו לי שעכשיו הן יודעות שאפשר לסמוך עליי ומעתה יזמינו אותי לכל מפגש "

בחרתי בפסקה זו כיוון שהיא מתארת את אחת הסוגיות שעניינו אותי להבין במיוחד כיצד מתמודדים איתה בעת ביצוע מחקר שדה. סוגיה זאת, אשר הדאיגה גם את החוקרת ואף ציינה אותה כדילמה שעלתה במחקרה שואלת על אופן מיקומה בשדה ואת מידת החשיפה האישית של החוקרת על מול המרואיינים, תושבי השדה. מהסיפור המתואר בפסקה זאת, נוכחתי לדעת את החשיבות של חשיפה ברמה האישית מצד החוקרת וכיצד פעולה אשר לא הקדשנו לה חשיבות בהשפעת שינוי בתפיסתה מול המרואיינים (אם כי חששה החוקרת מעט להשפעה שלילית),  מביאה להגדלה משמעותית בהקניית האמון של אותן נשים ולחיזוק סיפור הכיסוי. כמו כן, מעניין היה לראות כיצד פעולה מאולצת (בשל ההתראה הקצרה) זו של הבאת ילדיה עימה לשדה, היא שייצרה חווית אימהות משותפת אשר תרמה רבות לפתיחות של המרואיינות וקרבתן לחוקרת ויתרה מזאת, אף תרמה להטמעתה של החוקרת בין תושבי השדה.

# data[].attributes.headline
תרגיל 3- שיט

# data[].attributes.body
תרגיל 3- שיטות מחקר איכותניות

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל מספר 3

# data[].attributes.headline
תרגיל 3 שיטות מחקר איכותניות רז חגי 3133306466

# data[].attributes.subject
תרגיל 3 שיטות מחקר איכותניות רז חגי 3133306466

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 שיטות מחקר איכותניות-רז חגי

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.headline
תרגיל 3 - דניאל תורג'מן

# data[].attributes.subject
תרגיל 3 - דניאל תורג'מן

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 - התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.headline
תרגיל 3: מיומנות קריאה במאמר - דניאלה קוגן

# data[].attributes.subject
תרגיל 3: מיומנות קריאה במאמר - דניאלה קוגן

# data[].attributes.attachment_link.title
308523638 - תרגיל 3 - דניאלה קוגן - התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.headline
תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר. 

# data[].attributes.subject
תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר. 

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודת הגשה שלישית- יובל הופרט

# data[].attributes.body
שיטות מחקר איכותניות א'

תרגיל 3

הפסקה שבחרתי מתוך מאמרה של גליה צבר עמ' 233:

"כשחזרתי לישראל בשנת 1997 השתלבתי כמרצה וחוקרת באוניברסיטת תל אביב. תוך זמן קצר הבחנתי שאפריקה נחתה איתי בישראל, ובמובנים חדשים. נוכחותם של אלפי אפריקאים בישראל הביאה אותי אל מחקר שנמשך בצורה זו או אחרת עד היום, ומתמקד במהגרי עבודה ומבקשי מקלט. המחקר הראשוני ביקש לגולל את סיפורי חייהם של רבבות מהגרי עבודה ממערב אפריקה שבחרו לחיות הרחק מאפריקה וקרוב אליה, בתוך המציאות הישראלית אך במנותק ממנה."

מתוך מאמרה של גליה צבר, בחרתי בפסקה זו מכיוון שהיא מאוד משכה את תשומת ליבי. כאן אנו רואים כי החוקרת, גליה, כבר חזרה לישראל לאחר עבודת שדה מעמיקה בקניה ובאתיופיה. כדי לערוך את מחקרה, גליה טסה למדינות הנמצאות הרחק מביתה, אך למרות זאת נראה כי איננה יכולה להתנתק מעבודתה בשדה גם כאשר היא חוזרת אל ביתה. ככל הנראה, מחקרה המשיך איתה אך ב"מובנים חדשים". דבר זה מראה על כך שלמרות שחוקרים מנסים להישאר כמו שיותר אובייקטיביים, כאשר הם עורכים את מחקרם, אי אפשר להתנתק לגמרי ולרוב נוצר חיבור כזה או אחר שלפעמים עשוי להתמשך. בנוסף לזאת, במשפט האחרון גליה מספרת לנו שלמרות שהמהגרים עזבו את אפריקה ועברו לגור בישראל, הם אינם מתנתקים לגמרי מהמקורות שלהם ועדיין מנסים להכניס את המציאות שהם מכירים אל תוך המציאות החדשה שלהם. כלומר, מצד אחד הם רחוקים מארץ מולדתם, המסורות והמנהגים שלהם, אך מצד שני הם עדיין מנסים להישאר כמה שיותר קרובים אליהם גם כאשר הם חיים בישראל. במידה מסוימת, הנני מצליחה להתחבר עם המהגרים הללו מכיוון שבילדותי עברתי עם משפחתי לאירלנד, מדינה זרה אשר לא ידעתי את שפתה ולא הכרתי שם איש. בדומה למהגרים, הייתה לנו קהילה קטנה בה ניסינו לשמור על המסורות והמנהגים היהודים, למרות שהיינו מאוד רחוקים מביתנו בישראל.

# data[].attributes.body
בחרתי בפסקה זו משום שהיא ריגשה אותי מאוד והעלתה בי שאלות בנוגע לחוויה של החוקרת, בפסקה זו מתואר כפר קטן ועני שמתגוררים בו יהודי אתיופיה, הכפר נשאר ונותר עם אנשים שמתקשים לעלות לישראל, בניהם ילדים קטנים, מבוגרים וחולים. החוקרת מתארת בפירוט איך פגשה אימא שכל משפחתה עלתה לישראל אך היא נשארה בכפר עקב הריונה המתקדם. האם נפגשת עם החוקרת ומחזיקה את בנה שלא מכבר ילדה, היא מבקשת מהחוקרת הזרה שתיקח איתה את הרך הנולד במטרה שיגיע גם הוא לירושלים. השימוש בעיר ירושלים ולא ישראל הציף בי רגשות עזים אל עיר הבירה וגרם לי להבין את המשמעות שיש ליהודי אתיופיה לישראל, הבקשה הייתה מצמררת, כמו כן החוקרת מספרת כי בקשת האם עוררה בה רגשות מנוגדים שהיא מתקשה לאמת האם מדובר בייאוש עמוק או שמא תקווה ואמון בקרב אותה האם.  בסוף הפסקה הכותבת משתפת כי התמודדה עם מטען רגשי כבד וחשה כי לא היו לה את הכלים להתמודד איתו, משפט זה נגע בי וחשבתי לאורך כל הפסקה כיצד חוקרת במהלך תואר ראשון מתמודדת עם קושי כזה ואף ממשיכה במחקרה ובעיקר מה עלה בגורל האם והתינוק.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל בקריאת מאמר-321762148

# data[].attributes.attachment_link.title
שיטות מחקר איכותניות

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 התמקדות בקראית מאמר 305775876

# data[].attributes.headline
תרגיל 3 - התמקדות בק

# data[].attributes.body
תרגיל 3 - התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל מס 3 - התמקדות בקריאת מאמר - ספיר גבאי 205693807

# data[].attributes.headline
תרגיל 3- התמ

# data[].attributes.body
תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3- איכותני

# data[].attributes.headline
תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.subject
תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
‏‏‏‏תרגיל 3 - פאדלט

# data[].attributes.body
206416810

הפסקה שבחרתי בה היא בעצם מתארת את התחושות הבלתי רצויות שלה ואך היא נשתה להתגבר על זה בכמה דרכים, את חוסר האונים שליוו אותה בכל ביקור ואפילו גם כשהיא חזרה, זה בעצם מדגיש על הרחמנות שלה ואיך היא בעלת לב טוב שלא סבלה את העוני והרעב שהיא חווה ולכן היא ניסתה לעזור ולתת מכל הלב ואז כל זה נפתר בשליחת מזון דרך סיוע בינלאומי ובזה ניצלו את הכפרים העננים והרעבים הללו. בסופו של דבר היא תפסה א תשומת לבי והתעניתי בה ובדרך שבה היא התחילה לעור ולא הפסיקה לחשוב על זה למרות שהיה באפשרותה לשכוח כשחזרה אבל היא לא הפסיקה לדאוג למרות שהיה לעשות וזו בעצם עבודה אנושית בזה שהיא רואה את הכאב של האחר הזר .

# data[].attributes.attachment_link.title
איכותנית תרגיל 3

# data[].attributes.headline
תרגיל 3- התמ

# data[].attributes.body
תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 איכותנית

# data[].attributes.body
313587040

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 איכותנית

# data[].attributes.headline
תרגיל 3 – התמקדות בקריאת מאמר-311183305

# data[].attributes.subject
תרגיל 3 – התמקדות בקריאת מאמר-311183305

# data[].attributes.attachment_link.title
התמקדות בקריאת מאמר_204723837

# data[].attributes.attachment_link.title
התמקדות בקריאת מאמר_204723837

# data[].attributes.headline
שיטות מחקר איכותניות- תרגיל 3 312298433

# data[].attributes.subject
שיטות מחקר איכותניות- תרגיל 3 312298433

# data[].attributes.attachment_link.title
מטלה 3- הדר עטיה

# data[].attributes.headline
תרגיל 3- התמקדות בקריאות מאמר- 203844311

# data[].attributes.subject
תרגיל 3- התמקדות בקריאות מאמר- 203844311

# data[].attributes.attachment_link.title
שיטות מחקר איכותניות-גליה צבר

# data[].attributes.headline
שיטות מחקר איכותניות – תרגיל 3התמקדות בכתיבת מאמר 312479199שחף פלג  

# data[].attributes.subject
שיטות מחקר איכותניות – תרגיל 3התמקדות בכתיבת מאמר 312479199שחף פלג  

# data[].attributes.body
"במובנים רבים, אם כן, טשטשו החיים בקניה את גבולות האחרות שביני לבין מושאי מחקרי והקהו את עוקצם של יחסי הכוח המסורתיים בין חוקר לנחקר, בין צופה למשתתף, בין זר למקומי. במובנים אחרים הייתי ונותרתי לבנה בין שחורים, יהודיה בין נוצרים, בעלת אמצעים בין עניים מרודים, בעלת השכלה מערבית בתוך מארג מורכב של עולם ידע אחר, שעקרונותיו המנחים והגיונו היו נהירים לי לעיתים ולעיתים זרים ותמוהים."

פסקה זאת משכה את תשומת לבי משום שאני חשה עמה הזדהות רבה. טיילתי לתקופה ארוכה בארץ ובעולם, הייתי מקומית וזרה לפרקים, וחשתי את אתגרי השונות-דומות, אשר צצים בנפשו של אדם ברגעים המפתיעים ביותר. התיאור המדויק בפסקה יכול להיחרט בנקודות רבות מתוך חמשת החודשים בהם הייתי בהודו: מחד, הייתי יותר מעורה עם המקומיים מאשר הישראלים בסביבה, אך מאידך – תרבותם הייתה שונה משלי למכביר.

# data[].attributes.headline
תרגיל 3-התמקדות בקריאת מאמר 313117830

# data[].attributes.subject
תרגיל 3-התמקדות בקריאת מאמר 313117830

# data[].attributes.body
"הטכניקה המרכזית בה בחרתי הייתה יצירת מרווחי זמן בין השלבים השונים: איסוף, התרחקות, קריאה, ניתוח, התרחקות, איסוף וחוזר חלילה. ביחד עם קריאות מרובות של תמלילי הראיונות, אפשרו לי המרווחים לחלץ תמות מרכזיות ולחזור עמן לשדה שוב ושוב. התהליך הרפלקסיבי והמעגלי הזה אפשר לי לא רק להציב גבולות הנדרשים לצורך עבודת שדה מדעית, אלא בעיקר לצמצם את ממדי חוסר ההבנה...." (עמ' 241)

במהלך המאמר גליה צבר מתארת שחקרה שוהים בארץ ללא מעמד אזרחי מוסדר. היא מעידה שהגבולות בינה לבין הנחקרים התעמעמו כיוון שיצרה איתם קשר רגשי ואף עזרה להם בעניינים משפטיים ורפואיים. צבר מתארת שקיימות מחלוקות לגבי הגבולות והקרבה שבין מושאי המחקר לבין החוקר. הבחנתי כי לרמת הקרבה היו השפעות שונות. מחד גיסא, הקרבה בין צבר לנחקרים אפשרה לה לאסוף את המידע שהיא זקוקה לו למחקרה. מאידך גיסא, הקרבה היוותה סכנה למחקר כיוון שהיא גרמה לקשר של "תן וקח" כך שהנחקרים הרגישו בנוח לבקש תמורה עבור המידע שהם חולקים. בנוסף, לעתים הם גם הטיחו בחוקרת האשמות כלפי המדינה. במהלך קריאת המאמר תהיתי כיצד הצליחה צבר לנתח את המידע שאספה מנקודת מבט מדעית, והאם רמת הקרבה הייתה כזו שעלולה לפגוע באיכות המחקר- ולכן בחרתי בפסקה זו. פסקה זו מתארת כיצד צבר ביצעה מחקר מדעי באמצעות שיטות מחקר איכותניות. בכל פעם לאחר איסוף מידע היא התרחקה מהנחקרים, קראה וניתחה את המידע שאספה, דבר שסייע לה לשוב לשדה המחקר עם תובנות מעניינות יותר ועם גבולות ברורים יותר. באמצעות כך היא הצליחה לשלב בין הקרבה למושאי המחקר לבין המטרה שלה שהיא לבצע את המחקר בצורה מדעית.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 קריאה ביקורתית- 313381089

# data[].attributes.attachment_link.title
שיטןת מחקר איכותניות 318985058 תרגיל 3

# data[].attributes.body
ת"ז: 207050121

תרגיל 3- התמקדות בקריאת מאמר

בעבודתי אבחר פסקה שהתחברתי אליה מתוך המאמר של גליה צבר "דברים שרואים מכאן לא רואים משם: אתגרים ודילמות במחקרי שדה" ואסביר מדוע פסקה זו עניינה אותי במיוחד.

הפסקה שבחרתי היא: "במובנים אחרים הייתי ונותרתי לבנה בין שחורים, יהודייה בין נוצרים, בעלת אמצעים בין עניים מרודים, בעלת השכלה מערבית בתוך מארג מורכב של עולם ידע אחר, שעקרונותיו המנחים והגיונו היו נהירים לי לעיתים ולעיתים זרים ותמוהים. לא פעם כעסתי ורטנתי על אטימותם של האנשים, על האופן הלא יעיל, לדעתי, שבו ביצעו את המוטל עליהם. לא פעם, ברגעי משבר ותסכול, מצאתי את עצמי חושבת על האפריקאים כנחלשים וכחסרי סיכוי, נדהמת לגלות כמה מהר נפלתי אני עצמי למלכודת המבט הקולוניאלי המתנשא והגזעני".

פסקה זאת מדגימה את השוני בין החוקרת לנחקרים. ניתן להבין כי החוקרת אשר הגיעה ממדינה מפותחת, בעלת אמצעים והשכלה  הגיעה לחקור במדינה שאינה מפותחת, דלה במשאבים וענייה. הפסקה מעניינת אותי מפני שהופתעתי לגלות כי החוקרת בוחנת את הנחקרים מנקודת מבט אתנוצנטרית וביקורתית, בעוד שבמחקר איכותני בוחנים את המתרחש מנקודת מבט של יחסיות תרבותית. מכך ניתן ללמוד כי  לעיתים פרשנותו של החוקר אינה נשלטת והחוקר לא תמיד יצליח לבחון את המתרחש בדרך לא שיפוטית ולהבין את התרבות בהתאם לאמות המידה של אותה תרבות. זה מתבטא בכך שברגע של משבר ותסכול החוקרת הסתכלה על האפריקאים מנקודת מבט מתנשאת ("...כעסתי ורטנתי על אטימותם של האנשים, על האופן הלא יעיל, לדעתי שבו ביצעו...") והופתעה לגלות על עצמה כמה מהר היא שופטת ובוחנת אותם דרך התרבות שלה (מנקודת מבט אתנוצנטרית). לסיום, הפסקה מבטאת תופעה גדולה יותר, בה אנשים שופטים באופן ביקורתי תרבויות הזרות להם ואינם מגלים סובלנות כלפי האחר הבלתי מוכר. אני נוטה להסכים עם הנאמר מכיוון שלעיתים קשה לנו להיות בלתי שיפוטיים וביקורתיים, במיוחד בעולם בו יש תרבויות רבות ושונות זו מזו, אליהן לוקח זמן להתרגל ולהיחשף.

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל 3 איכותני

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל מספר 3 שיטות מחקר איכותניות 315421073

# data[].attributes.headline
תרגיל3- התמקדות בקריאת מאמר

# data[].attributes.subject
תרגיל3- התמקדות בקריאת מאמר