# data[].attributes.body
Før 1800 tallet var befolkningstallet meget kontant, idet fødselskvoten og dødskvotienten var ca det samme. I slutningen af 1700-tallet faldt dødkvotienten. Dette skyldes bedre hygiejne, medicin og generel bedre levestandard.  Dette gjorde at befolkningstallet sted markant. Siden har befolkningstallet været stagnerende.

Befolkningen blev femdobbelt på mindre end 200år, derudover blev levestandarten fordoblet, dog var det meget ulige fordelt, da de fleste landbrugsfamilier levede i fattigdom. Mange immigrere til USA, i håb om en højere levestandart i landbruget.

I slutningen af 1800-tallet blev landbruget meget industrialiseret, og der foregik meget eksport af landbrugsvare.

I 1882, blev det første andelsmejeri oprettet, dette skabte fællesskab, politisk kamp og økonomisk gevinst. Efter 20 år var der 1000 andelsmejerier, et i hvert sogn.

I 1830 opstod de ”gudelige vækkelser”, dette førte til højskoler, hurra hurra

# data[].attributes.body
Med industrialiseringen i Danmark følger den demografiske transition. Ordet bruger om det pludselige fald i døds- og fødselstal. Børnedøds raten faldt fra 20% til 10-11 promille, samt faldt fødselsraten en smugle, dette resulterede i, at befolkningstallet steg drastisk. Dette var der flere grunde til, blandt andet kloakering, mere og bedre medicin, optimering i landbruget som gjorde høsten mere sikker, bedre mad, og en del bedre boligforhold. Grundet opdyrkning af jorden i USA faldt kornpriserne og slog den danske produktion ud af marked, derfor omlagde vi produktionen og begyndte at producerer animalske produkter som smør og kød. Bønder gik sammen om produktion og oprettede andelsmejerier, andelsmøller og brugsforeninger hvilket kunne hjælpe dem løsrive sig fra herremændene. Der kom en masse gudelige vækkelser mod folkekirken hvilket resulterede i indre mission og højskoler.

# data[].attributes.headline
Gruppe 1: Johanne, Kathrine, Petanque og Maja

# data[].attributes.subject
Gruppe 1: Johanne, Kathrine, Petanque og Maja

# data[].attributes.body
Industrien i Danmark slog for alvor igennem i 1870erne og 1890erne. Industrialiseringen startede i landbruget, hvor der blev oprettet andelsbevægelser, og der skete fremskridt i landbruget, bl.a. fordi bønderne gik sammen, og fik større købekraft, hvilket fik udviklingen til at gå hurtigere.

Det var ikke kun landbruget der ændrede sig, der skete også en femdobling i befolkningstallet. Dette skyldes flere ting, bl.a. bedre hygiejne, medicinske fremskridt, rent vand pga. Kloakering og bedre boliger. På grund af landbruget blev der også mere/bedre mad, hvilket er en af de vigtigste faktorer. Selvom den generelle tendens var at folk blev mere og mere velstående, var der visse dele af landbefolkningen som led meget i perioden, og derfor emigrerede mange til USA.

Det var også i denne periode at skolepligten for alvor slog igennem.

# data[].attributes.body
- Alberte, Ann Sofie, Mathilde & Sofie
I årene 1870’erne og i 1890’erne slog industrien virkelig igennem i Danmark. Dette resulterede i, at mange arbejdsplader flyttede lokalisation fra landet til byen. Samtidig skete der nogle medicinske fremskridt, som blandt andet var bedre hygiejne og renere vand. Den bedre hygiejne fik positive konsekvenser for Danmark, den samlede dødelighed i Danmark faldt drastisk.

Derudover tog 300.000 danskere den store beslutning om at emigrere til andre lande, bland andet USA.

I Danmark i år 1814 blev der indført 7 års undervisningspligt. Det betød for danskerne at efter 1850 kunne næsten alle danskere læse og skrive.

Samtidig kunne gårdmænd og husmænd arbejde samme, som resulterede i andelsmejerier- og slagterier, foderstofforretninger og ikke mindst brugsforeninger. Dette gav økonomisk vækst for specielt bønderne, som gerne ville vise, at de kunne klare sig selv.

# data[].attributes.body
Itana, Freja, Christina og Mette
Under industrialisering i Danmark skete en demografisk transition, man gik fra en høj døds-og fødselskvotient, til at begge var lave. Dødskvotienten faldt markant, hvilketr esulterede i en voksende befolkning. Den faldende dødelighed falder pga. medicinsk udvikling, bedre hygiejne, kloakering og den forøgede mængde mad, pga. den økonomiske tilvækst. Førhen fødte kvinder 4-5 børn og omkring 1890 faldt antallet af fødsler. Befolkningen begyndte at søge til byerne og befolkningstallet i byerne steg fra ca. 20% til ca. 38% af den samlede befolkning.

Danmark havde en stor fremgang i salg af korn, indtil de bliver udkonkurreret. Derfor ændredes landbruget sig og man fokusere på animalske produkter. I takt med ændringen i landbruget oprettede andelsbevægelser. Ved andelsbevægelsen oprettede man andelsmejeri og andelsslagterier hvilket var et enormt skridt for dansk landbrug på kvalitet og kvantitet.

# data[].attributes.body
Rasmus, Ida, Ronja og Maja J
Der var bedre kvalitet, som blev oprettet af andelsmejerier og andelsslagterier. Den bedre hygiejne som industrialiseringen senere medførte reducerede børnedødeligheden og skabte bedre forhold. Produktion og levestandart blev femdoblet fra 1830-1900, på trods af de store fremskridt var dødeligheden stadig høj og en del af befolkningen lå under overklassen og levede i fattigdom. Fra 1800-tallet til 1900-tallet voksede befolkningen fra 925.000 til 2,5 mio. I 1800 boede 70% af befolkningen i langbrugsfamilier og ca. 20% boede i byen, det steg til 38% i byerne og 40% i langbrug til 1900-tallet. Dem der ikke tog del i urbaniseringen emigrerede til USA, for at starte deres eget landbrug. Danmark fik fremskidt i landbrugsproduktionen pga. andelsbevægelsen, omkring 1900 var smør og flæsk de største eksportvare. Danmark fik det mægtigste land, England, som kunde.