# data[].attributes.headline
אנחנו מדברים על שלושה גישות ותיאוריות שונות כל אחת מתמקדת במשו מיוחד או בנושא מיוחד לכל אחת יש יתרונות וחסרונות גיוון של שלושתם יביא אותנו לשלמות  שלמות זה בר מורכב שקשה להשיג 

# data[].attributes.subject
אנחנו מדברים על שלושה גישות ותיאוריות שונות כל אחת מתמקדת במשו מיוחד או בנושא מיוחד לכל אחת יש יתרונות וחסרונות גיוון של שלושתם יביא אותנו לשלמות  שלמות זה בר מורכב שקשה להשיג 

# data[].attributes.body
כורדע

# data[].attributes.headline
גישה זו מסתמכת על ההתפתחו

# data[].attributes.body
גישה זו מסתמכת על ההתפתחות הפנימית במוחם וזה בולט בהתפתחןת יכולות קוגניטיבים אצל האדם והקישורים ללמוד ולבציע עבודות ופעולות

# data[].attributes.headline
ששיטה זו מתאימה ללמידה  פעילה בעידן החדש

# data[].attributes.subject
ששיטה זו מתאימה ללמידה  פעילה בעידן החדש

# data[].attributes.body
גישה זו ממקמת את התלמיד במרכז
מעניקה יחס  אישי לכל תלמיד תוך שימת דגש על השונות בתלמידים
מדברים על למידה פעילה ,מעשית
המורה צריך להתאים את החומר ואת דרכי ההוראה שלו לפי התלמידים
יש לתקן הבנות שגויות בקרב התלמידים ולתקנם
כורדי

# data[].attributes.headline
שיטה הזאת מתאימה ללימודי מקצועות הנדסיים. כאשר הכישורים מטמתיים של התלמיד עומדים בראש הפרק. למרות שהגישה כזאת היא מוטעת. רק שילוב של שיטה הזאת עם שיטה קונסטרוקטיביסטית יכולה לגרום לתוצאות חיוביות

# data[].attributes.subject
שיטה הזאת מתאימה ללימודי מקצועות הנדסיים. כאשר הכישורים מטמתיים של התלמיד עומדים בראש הפרק. למרות שהגישה כזאת היא מוטעת. רק שילוב של שיטה הזאת עם שיטה קונסטרוקטיביסטית יכולה לגרום לתוצאות חיוביות

# data[].attributes.body
סרגיי

# data[].attributes.headline
זאת הגישה המתאימה ביותר לריאליות של היום. רב התלמידים היום מגיעים עם ידע שונה, רקע חברתי ולאומי. לכן תפקידו של המורה להתאים את שיטת ההוראה לכל אחד ואחד

# data[].attributes.subject
זאת הגישה המתאימה ביותר לריאליות של היום. רב התלמידים היום מגיעים עם ידע שונה, רקע חברתי ולאומי. לכן תפקידו של המורה להתאים את שיטת ההוראה לכל אחד ואחד

# data[].attributes.body
סרגיי

# data[].attributes.headline
זאת גישה שהתאימה סשנות ה50 של מאה ה20. בעצם עד עכשיו יש חלק שמלמד לפי שיטה הזאת. לא מעניין למורים מה יודע התלמיד, אלא האם הוא מוכן למבחנים.

# data[].attributes.subject
זאת גישה שהתאימה סשנות ה50 של מאה ה20. בעצם עד עכשיו יש חלק שמלמד לפי שיטה הזאת. לא מעניין למורים מה יודע התלמיד, אלא האם הוא מוכן למבחנים.

# data[].attributes.body
סרגיי

# data[].attributes.headline
 אין גישה אחד שהיא א

# data[].attributes.body
אין גישה אחד שהיא אופטימלית ב100% - מורה חייב להיות גמיש בגישות ולערבבם בהתאם לצורך ומצב נוכחי. בכל גישה ניתן למצוא הד של גישות אחרות.
ילנה

# data[].attributes.headline
גישה קוגניטיביסטית מבוססת על צבירת ידע קודם ששונה מאדם לאדם.

# data[].attributes.subject
גישה קוגניטיביסטית מבוססת על צבירת ידע קודם ששונה מאדם לאדם.

# data[].attributes.body
זהוה איהאב

# data[].attributes.headline
כדי להסביר תופעה מורכבת יש לחפש אלמנטים ויזואליים של המחקר.

# data[].attributes.subject
כדי להסביר תופעה מורכבת יש לחפש אלמנטים ויזואליים של המחקר.

# data[].attributes.body
זהוה איהאב

# data[].attributes.headline
תהליכים של הבניית ידע פעיל ואישי.

# data[].attributes.subject
תהליכים של הבניית ידע פעיל ואישי.

# data[].attributes.body
זהוה איהאב

# data[].attributes.headline
התהליכים הפנימיים מאורגנים בצורה של סכמות, שמאפשרת להשתמש במידע בהקשרים שונים בהתאם לבעיות שונות. (אדם צאי)

# data[].attributes.subject
התהליכים הפנימיים מאורגנים בצורה של סכמות, שמאפשרת להשתמש במידע בהקשרים שונים בהתאם לבעיות שונות. (אדם צאי)

# data[].attributes.headline
הגישה הביהביוריסטית מתמקדת בחקר ההתנהגות הגלויה במונחי גירוי-תגובה, מבלי להתעסק בחקר הנפש, התודעה והמחשבות. (אדם צאי)

# data[].attributes.subject
הגישה הביהביוריסטית מתמקדת בחקר ההתנהגות הגלויה במונחי גירוי-תגובה, מבלי להתעסק בחקר הנפש, התודעה והמחשבות. (אדם צאי)

# data[].attributes.headline
תלמידים נדרשים ליישם

# data[].attributes.body
תלמידים נדרשים ליישם את הידע שרכשו בצורות שונות ובמשימות מגוונות.
(אדם צאי

# data[].attributes.headline
הנגשת החומר הלימודי 

# data[].attributes.body
הנגשת החומר הלימודי ביחידות קצרות כאשר התלמיד יוצר את  הקשרים במוחו ובונה את הידע
(דניאל אלון)

# data[].attributes.body
בגישה זו המורה לוקח נתונים שהוא עיבד ומעביר את המידע לתלמיד (דניאל אלון)

# data[].attributes.body
השאלה הזו היא לפי הגישה הביהביוריסטית, שאלת בחירה, גירוי ותוצאה. השאלה לא חובה עצם המענה נקבל אקסטרא ניקוד . (דניאל אלון)

# data[].attributes.headline
*- חלקו של התלמיד בתהליך הלמידה ועידוד למידה אקטיבית.

# data[].attributes.subject
*- חלקו של התלמיד בתהליך הלמידה ועידוד למידה אקטיבית.

# data[].attributes.body
- שילוב עשייה והבניית ידע.
- יכולות למידה מתפתחות במקביל להתפתחות קוגניציה.
- בניית ידע על ידע קודם.
- מורה- תמיכה, הקשבה, מתן מענה לשונות, תקשורת.
- הידע נבנה במוחנו ע"י צמתי מידע וקשרים לוגיים.
(כרמית אישח)

# data[].attributes.headline
תהליכים פנימיים במוח מאורגנים בסכמות ומאפשרים שימוש במידע עפ"י בעיה, הגירויים שונים מאדם לאדם, עפ"י ניסיון העבר וההקשר...

# data[].attributes.subject
תהליכים פנימיים במוח מאורגנים בסכמות ומאפשרים שימוש במידע עפ"י בעיה, הגירויים שונים מאדם לאדם, עפ"י ניסיון העבר וההקשר...

# data[].attributes.body
(כרמית אישח)

# data[].attributes.headline
לומדים כתוצאה מתגובה וגירוי, חיובי, שלילי .....וענישה.

# data[].attributes.subject
לומדים כתוצאה מתגובה וגירוי, חיובי, שלילי .....וענישה.

# data[].attributes.body
(כרמית אישח)

# data[].attributes.headline
עצמאות היא דבר שבונה אך ללא הכוונה הולכים לאיבוד (מנשה גור)

# data[].attributes.subject
עצמאות היא דבר שבונה אך ללא הכוונה הולכים לאיבוד (מנשה גור)

# data[].attributes.headline
כשפםשפרצופיהם שונים כך יכולת הלמידה שונה (מנשה גור)

# data[].attributes.subject
כשפםשפרצופיהם שונים כך יכולת הלמידה שונה (מנשה גור)

# data[].attributes.headline
קונסטרוקטיביזם מבוסס

# data[].attributes.body
קונסטרוקטיביזם מבוסס על בניית ידע או הבנייתו בעזרת חומרי גלם של הניסיון והמידע המסופקים לו.
(משה כהן)

# data[].attributes.headline
קוגניטיביזם מבוסס על

# data[].attributes.body
קוגניטיביזם מבוסס על תהליך פתאומי של שינוי בתפיסה והבנה של היחסים בין הגירויים.
(משה כהן)

# data[].attributes.headline
ביהביוריזם מתבסס על 

# data[].attributes.body
ביהביוריזם מתבסס על גישת ההתניה, ניתוח רצף אירועים ע"פ מודל גירוי ותגובה.
(משה כהן)

# data[].attributes.headline
 משפטים מייצגים לכל אחת מתיאוריות ההוראה והלמידה

# data[].attributes.subject
 משפטים מייצגים לכל אחת מתיאוריות ההוראה והלמידה

# data[].attributes.body
לאחר שקראתם את דף המידע, וצפיתם בסרטון רשמו היגדים קצרים המתאימים לכל אחת מהגישות (לחצו על סימן ה- + כדי להוסיף פתקית בעמודה המתאימה)
הסבירו את המיפוי שלכם (וזכרו לכתוב את שמכם).

# data[].attributes.headline
 היא הגישה לפיה כל פ

# data[].attributes.body
היא הגישה לפיה כל פעילות קוגניטיבית היא הבנייה
(וולריה)

# data[].attributes.attachment_link.title
גישה קוגניטיביסטית.JPG

# data[].attributes.headline
ביהביוריזם - התנהגות 

# data[].attributes.body
ביהביוריזם - התנהגות - קבוצה של תגובות הגוף לגירויים סביבתיים

(וולריה)

# data[].attributes.attachment_link.title
גישה ביהביוריסטית.JPG

# data[].attributes.headline
קוגניציה היא היכולת 

# data[].attributes.body
קוגניציה היא היכולת שלנו לקבל ולעבד נתונים שמגיעים אלינו בדרכים שונות (תפיסה, ניסיון, אמונות ...) והפיכתם לידע.
(וולריה)

# data[].attributes.headline
כדי להסביר תופעה מורכבת יש לחפש אלמנטים ויזואליים של המחקר.  ניתן להגדיר ולהגדיר את האלמנטים המתבטאים בהתנהגות הנצפית באופן אובייקטיבי,  במונחים של מוטיבציה ותגובה.  הטיעון שלהם היה שכאשר אנשים שונים שקיבלו גירויים דומים פועלים באותה דרך.

# data[].attributes.subject
כדי להסביר תופעה מורכבת יש לחפש אלמנטים ויזואליים של המחקר.  ניתן להגדיר ולהגדיר את האלמנטים המתבטאים בהתנהגות הנצפית באופן אובייקטיבי,  במונחים של מוטיבציה ותגובה.  הטיעון שלהם היה שכאשר אנשים שונים שקיבלו גירויים דומים פועלים באותה דרך.