# data[].attributes.body
Fundamentalismi on vanhakantaisin tulkintatapa, jota löytyy lähes jokaisesta uskonto- tai aatesuunnasta. Suuntaus korostaa voimakkaasti perinteitä. Fundamentalistit eivät kyseenalaista tai sen kummemmin tulkitse, vaan ajattelevat pyhien kirjojen olevan kirjaimellisesti erehtymättömiä. Hyvät ja pahat asiat erotellaan jyrkästi.

Fundamentalismissa hyvin olennaista on kaiken perinnettä uhkaavan, uuden ja modernin voimakas vastustaminen. Uhkia nähdään monessa suunnassa, ja yhteiskuntaa pyritään muuttamaan uskonnon omien ihanteiden mukaiseksi. Ihmisiä kehoitetaan nousemaan vastarintaan, osa jopa hyväksyy väkivallan saavuttaakseen tavoitteensa. Fundamentalistit saattavat vaatia koko nykyaikaisen yhteiskunnallisen järjestyksen kumoamista ja uusien, omiin ihanteisiinsa pohjautuvien järjestelmien pystyttämistä niiden tilalle. Monissa fundamentalistisissa liikkeissä myös uskotaan, että ihmiskunta elää lopun aikoja tai muutoin kriittistä maailmanhistoriallista vaihetta.

# data[].attributes.body
Miten kirjoitan hyvän koevastauksen?

# data[].attributes.body
Ranskassa valtio on erotettu tiukasti uskonnosta. Koska koulut ovat valtion ylläpitämiä, niissä ei saa käyttää uskonnollisia koruja tai vaatteita ja kouluissa ei opeteta uskontoa. Ranskassa julkisilla paikoilla ei saa käyttää kasvot peittävää niqabia tai burkaa. Vaikka muslimisiirtolaiset puhuisivatkin sujuvasti ranskaa, heillä voi olla silti vaikeuksia työn saannissa. Turhautuminen huonoon yhteiskunnalliseen asemaan on johtanut joidenkin muslimien radikalisoitumiseen.
Saksan siirtolaispolitiikka on aivan erilainen kuin Ranskan. Saksalaiseksi synnytään eikä tulla omaksumalla kieltä ja kulttuuria, niin kuin Ranskassa. Jopa monen sukupolven ajan Saksassa asuneita siirtolaisia voidaan kohdella vierastyöläisinä, eikä heillä ole samoja oikeuksia kuin Saksan kansalaisilla. Kuitenkin muslimien ja saksalaisten välillä toimii myös monia yhteistyöelimiä.
Iso-Britannian muslimeilla on yleensä Britannian kansalaisuus ja siten täydet poliittiset oikeudet. Moni on korkeasti koulutettu ja aktiivisesti mukana kansallis- ja paikallispolitiikassa. Eri ryhmien väliset levottomuudet ovat briteissä nousseet yleensä etnisten taustojen eikä uskontojen pohjalta. Britannian muslimeilla on todella hyvä asema Saksaan ja Ranskaan nähden, mutta silti myös joitakin Britannian muslimeja on radikalisoitunut. Se on herättänyt paljon kysymyksiä ja ihmettelyä.

# data[].attributes.body
Muslimimaissa toimii useita islamistisia liikkeitä, jotka pyrkivät rakentamaan Koraanin mukaista yhteiskuntaa. Suurin osa niistä on rauhanomaisia ja käyttävät koulutusta ja tiedottamista islamin levittämiseen. Rauhanomaisten liikkeiden rinnalla on olemassa myös islamilaisia ääriliikkeitä. Muslimeilla on oikeus puolustautua hyökkääjiltä ja velvollisuus puolustaa islamin yhteisöä. Tätä sanotaan jihadiksi, pyhäksi sodaksi. Pyhässä sodassa kuollut muslimi on marttyyri, joka pääsee suoraan paratiisiin. Siksi moni radikalisoitunut muslimi pitää esimerkiksi itsemurhaiskun tekemistä kunniakkaana tapana kuolla. Jihadia tulkitaan myös hengellisesti, jolloin se on yksilön omaa sisäistä taistelua islamin arvojen mukaan elämisestä.
Jihadismi taas on täysin eri käsite. Se tarkoittaa väkivaltaista islamilaista äärisuuntausta, jolle jihad on nimenomaan aseellista toimintaa. Tällaisia liikkeitä ovat esimerkiksi Al-Qaida ja siitä eronnut liike Isis. Viime aikoina Isis on ollut paljon esillä uutisissa. Sen vuoksi myös tavalliset väkivallan tuomitsevat muslimit saavat vihaa niskaansa.
Uskonnosta ja väkivallasta tulee monelle nykyään ensimmäisenä mieleen islamiin liittyvä väkivalta. On kuitenkin myös esim. USA:ssa sellaisia fundamentalistikristittyjäkin, jotka käyttävät väkivaltaa tekemällä iskuja aborttiklinikoille. Intiassa jotkin hindunationalismin kannattajat ovat tuhonneet muslimien moskeijoita ja koteja. Myanmarissa taas muslimien vainon johtajana on ollut ja on yhä buddhalainen munkki.

# data[].attributes.body
Uskonnolliset velvollisuudet ilmaistaan uskon pylväinä, joita ovat uskontunnustus, rituaalinen rukous, almuvero, paasto ja pyhiinvaellus Mekkaan.

Velvollisuuksista näkyvin arkielämässä on rukoilu, joka tulee suorittaa viidesti päivässä Mekkaan päin. Rukouksen kulku on tarkoin määrätty. Muslimi myös valmistautuu rukoukseen mm. pesemällä jalkaterät, kasvit ja kädet kyynärpäitä myöten.

Uskonto näkyy erityiswn vahvasti myös vuosittaisen ramadan-kuukauden aikana, jolloin muslimi ei syö auringon ollessa ylhäällä.

# data[].attributes.body
a) koraani on islamilaisten pyhäkirja, jonka on kirjoittanut muhammed jumalan sanelemana. Se on kirjoitettu arabiaksi.

b) Moskeija on islamin uskoisten temppeli joka vastaa kristittyjen kirkkoa. Siellä luetaan saarnoja ja rukoillaan.

# data[].attributes.body
a) Muslimit rukoilevat kohti mekkaa, sekä jokaisen tulee käydä mekassa pyhiinvaelluksella ellei ole erityistä syytä ettei kykene esim. Sairaus.
b) Profeetta muhammed asettui medinaan tultuaan mekasta ja medina onkin muslimien toiseksi pyhin paikka. Vain muslimeilla on oikeus mennä medinaan
c) Jerusalem oli ensiksi suunta mihin päin rukoiltiin.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2010/09/09/muslimina-suomessa

Tehtävät
1. S. 131 teht. 2 a-c
2. S. 131 teht. 3 a-b
3. S. 131 teht. 3 c-d
4. S. 131 teht. 4
5, S. 131 teht. 5 a-b
6. S. 131 teht. 5 c
7. S. 131 teht. 9 a
8. S. 131 teht. 9 b
9. S. 143 teht. 2 a-b
10. S. 143 teht. 3

# data[].attributes.attachment_link.title
UE 1 itsenäinen työskentely Kristinusko kpl 10

# data[].attributes.body
Sapatin vietto perustuu luomiskertomukseen (1. Moos 1-2:4a), jossa Jumala lepäsi seitsemännen päivän. Toorassa, Mishnassa ja Talmudissa on yksityiskohtaisia määräyksiä sapatin vietosta.
((On myös useita juhlapäiviä, joista on määräyksiä Toorassa. Monilla niistä on yhteys perinteisiin viljan- ja hedelmänkorjuujuhliin. Suuren sovituspäivän (Jom kippur) vietto on myös säädetty Toorassa: "Se on sovituspäivä, jolloin toimitetaan teidän syntienne sovitus Herran, teidän Jumalanne edessä."))
Ympärileikkauksella on juutalaisille uskonnollinen merkitys. Ympärileikkaus on merkki liitosta Jumalan ja Abrahamin välillä (1. Moos 17).

# data[].attributes.body
Juutalaisten pyhä kirja on heprealainen raamattu eli tanak joka on kirjainlyhenne kirjan osien heprealaisista nimistä: toora, profeetat ja kirjoitukset.
tanakin sisältö näkyy
A opissa siten että uskotaan yhteen Jumalaan ja odotetaan heprealaisen raamatun profeettakirjoissa luvattua messiasta.
B rituaaleissa siten että vietetään sapattia joka perustuu luomiskertomukseen ja tooraan, lehtimajajuhlaa jossa juhlitaan Israelin kansan vapautumista Egyptin orjuudesta ja hanukkaa jonka taustana on Jerusalemin temppelin puhdistaminen ja uudelleen vihkiminen sen jälkeen kun israelilaiset hasmoniitit olivat vapauttaneet sen valloittajista, jotka olivat palvoneet temppelissä epäjumalia. Lisäksi monilla kalendariiteillä eli juhlapäivillä on yhteys perinteisiin viljan-ja hedelmänkorjuujuhliin joista on määräyksistä toorassa.
C etiikassa siten että suuri osa juutalaisuuden eettisestä opetuksesta on viidennestä Mooseksen kirjasta

# data[].attributes.body
Iisak oli Abrahamin poika, jonka Saara synnytti vielä vanhoilla päivillään.

Jaakob oli Iisakin toiseksi vanhin poika, joka huijasi itselleen esikoisen siunauksen.

Joosef oli Jaakobin poika, jonka kateelliset veljet myivät orjaksi Egyptiin. Joosef kuitenkin päätyi faaraon hoviin korkeaan asemaan.

# data[].attributes.body
Huomioisin juhlan sisällössä juutalaisten kolme rukoushetkeä siten ettei niiden kohdalla ole muuta ohjelmaa.

# data[].attributes.body
Katso video
https://www.youtube.com/watch?v=5AhRFMTy6Ik

# data[].attributes.body
ke 15.11.2017 klo 10.05-11.05 Uskonto ilmiönä
ti 21.11.2017 EI OPPITUNTIA
ke 22.11.2017 klo 8.45-11-05
Uskonnon osa-alueet
ti 28.11.2017 klo 8.45-11.05
Lähi-idän uskontojen pyhät kirjat
ke 29.11.2017 klo 10.05-11.05
Juutalaisuus
ti 5.12.2017 klo 13-14
Kristinusko (itsenäinen työskentely)
ti 12.12.2017 EI OPPITUNTEJA
ke 13.12.2017 klo 10.05-11.05
Kristinusko (itsenäisen työskentelyn läpikäynti)
ti 9.1.2018 klo 13-14 Islam
ke 10.1.2018 klo 8.45-11.05 Islam
ti 16.1.2018 klo 8.45-11.05
Uskonnot modernissa maailmassa
ke 17.1.2018 klo 10.05-11.05 Kokeeseen valmistautuminen
ti 23.1.2018 klo 13-14
EI YHTEISTÄ OPPITUNTIA: Omatoimista valmistautumista kokeeseen
ke 24.1.2018 klo 8.45-11.05
Harjoituskoe
to 25.1.2018 tai pe 26.1.2018
KOE

# data[].attributes.body
Ryhmätyö, vastaukset kirjoitetaan Padletiin:

1)      Tehtävä 1a sivulta 89.
2)      Tehtävä 1b sivulta 89.
3)      Tehtävä 1c sivulta 89.
4)      Tehtävä 3a sivulta 89
5)      Tehtävä 3b sivulta 89.
6)      Tehtävä 8a sivulta 89.
7)      Tehtävä 8b sivulta 89.
8)      Tehtävä 8c sivulta 89.
9)      Tehkää tiivistelmä juutalaisten juhlista.