# data[].attributes.body
[piilota]Kansainvälinen kilpailu Challenge: 100 years of Finland marraskuussa 2017.

Tartuntatauti

Tartuntatauti eli infektiotauti (morbus contagiosus) on infektiosairaus, joka voi tarttua aiheuttajamikrobin siirtyessä eliöstä toiseen joko suoraan tai välillisesti. Myös virukset aiheuttavat tartuntatauteja.[1]

Tartuntataudit voivat levitä suun ja hengitysteiden kautta pisaratartuntana tai kosketustartuntana esimerkiksi ihokosketuksessa. Tällaisia tauteja ovat monet bakteeri- (esimerkiksi hinkuyskä, tulirokko ja tuberkuloosi) alkueläintaudit (esimerkiksi amebiasis) ja virustaudit (esimerkiksi tuhkarokko, myyräkuume, rabies, vesirokko, sikotauti ja influenssa) sekä sienitaudit.

Sukupuolitaudit voivat levitä seksuaalisen kanssakäymisen seurauksena ihoon eritteinä, ihossa olevista vaurioista tai limakalvoihin. Tällaisia tauteja ovat bakteeritaudeista esimerkiksi kuppa, tippuri ja klamydia sekä virustaudeista esimerkiksi kondylooma ja HIV.

Sisällysluettelo  [piilota]

1Sairauteen johtavat tekijät

1.1Tartunta

2Taudinaiheuttajat

3Tartuntatautien torjunta ja hoito

3.1Bakteeritaudit

3.2Virustaudit

3.2.1Virusinfektiot

3.3Loistaudit

4Tartuntatautien historiaa

4.1Pahimmat tunnetut kulkutautiepidemiat

5Tartuntataudit nyt

6Tarttuvat taudit Suomen laissa

6.1Yleisvaaralliset taudit

6.2Ilmoitettavat taudit

7Lähteet

8Kirjallisuutta

9Aiheesta muualla

Sairauteen johtavat tekijät[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Tartuntataudin syntyminen johtuu siitä, ettei elimistön oma puolustusjärjestelmä, immuunipuolustus pysty pitämään kurissa jotain mikrobia. Sairastumisen riskiä kasvattavat mikrobin suuri virulenssi, taudinaiheuttamiskyky, sekä heikkoudet elimistön puolustusjärjestelmissä.

Tartunta[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Tartunnassa elimistöön pääsee vieras mikrobi. Tartunta voi tapahtua joko suoraan tai välillisesti; kosketuksesta, pisaratartuntana hengitysilman kautta, saastuneen ruoan ja juoman tai tautia levittävän eläimen, vektorin, välityksellä. Erilaiset lääketieteelliset operaatiot, kuten leikkaukset ja verensiirrot, voivat myös toimia tartuntatienä.

Taudinaiheuttajat[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Infektioita aiheuttavat erilaiset bakteerit, virukset, mikroskooppiset sienet ja parasiitit [2]. Myös prionit aiheuttavat infektioita. Infektiotauteja voidaan luokitella myös niiden tartuntatien tai infektoituneen elimen (mm. hengitystiet, iho, ruoansulatuskanava, sukupuolitaudit, virtsatiet, maksa) mukaan. Omia erityisryhmiään ovat raskaudenaikaiset infektiot ja sairaalainfektiot.

Tartuntatautien torjunta ja hoito[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Tartuntatautien torjunta riippuu kyseessä olevasta taudista ja taudinaiheuttajasta. Tartuntoja voi välttää hyvällä hygienialla, muun muassa puhdistuksella ja desinfioinnilla tai niitä voi ehkäistä lääkehoidolla (profylaksia) tai rokotteella. Hoito riippuu taudinaiheuttajasta.

Bakteeritaudit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Pääartikkeli: Bakteeritauti

Vuonna 1935 käyttöön otetut sulfalääkkeet ja 1929 keksitty ja 1942 käyttöön otettu penisilliini olivat ensimmäiset bakteeritauteihin tehoavat lääkkeet. Sittemmin erilaisia antibiootteja on kehitetty useita. Tällä hetkellä haasteena on vanhoille lääkkeille resistenttien bakteerikantojen kehittyminen (mm. metisilliiniresistentti Staphylococcus aureus eli MRSA). Bakteereja vastaan käytävä sota on jatkuvaa, uusia antibiootteja pitää kehittää koko ajan. Lisääntyvää resistenssiä vastaan voidaan taistella välttämällä turhia antibioottikuureja (esimerkiksi lasten korvatulehduksissa) ja syömällä kuuri loppuun, vaikka oireet menisivät aiemmin ohilähde?.

Virustaudit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Pääartikkeli: Virukset

Viruksiin tehoavia lääkkeitä on kehitetty vasta viime vuosina. Antibiootit eivät tehoa viruksiin, koska viruksilla ei ole elimiä, joiden toimintaa lääke voisi häiritä. Viruslääkkeet kohdistuvatkin viruksen aiheuttamaan toimintaan solussa(viite). Viruslääkkeitä ovat muun muassa HIV:n hoidossa käytetyt antiretroviraalit ja herpekseen tehoava asikloviiri. Useita virustauteja vastaan voidaan suojautua tehokkaasti rokotuksella.

Virusinfektiot[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Tauti | Infektion aiheuttaja | Tartunta | Oireet | Hoito | Ehkäisykeino(t)
AIDS | HI-virus | Sukupuoliyhteydessä, saastuneista neuloista, äidiltä lapselle, saastuneista verivalmisteista. | Kuume, laihtuminen, väsymys, ripuli, turvonneet imusolmukkeet. | Infektion hoito | Ehkäisyvälineet
Vesirokko |  | Hengitysilmasta pisaratartuntana, suorana kosketustartuntana. | Lievä kuume, tyypillinen ihottuma |  | Hygienia
Nuhakuume, eli flunssa | Lukuisat virukset | Hengitysilmasta pisaratartuntana, kädestä käteen suorana tartuntana. | Nuha, vilunväreet, lihassäryt, yskä |  | Hygienia
Virushepatiitti, eli maksatulehdukset | Hepatiitti A, B ja C virukset | Saastuneesta ravinnosta (hepatiitti A), sukupuoliyhteydessä, verensiirrossa, saastuneista neuloista (hepatiitti B ja C). | Influenssan kaltainen tauti, ihon keltaisuus. | Vuodelepo | Rokotus
Influenssa | Influenssavirukset A, B ja C | Hengitysilmasta pisaratartuntana. | Kuume, vilunväreet, lihassäryt, päänsärky, kurkkukipu, yskä, nuha. | Vuodelepo, lämpimät juomat | Rokotus
Tuhkarokko | Tuhkarokkovirus | Hengitysilmasta pisaratartuntana. | Kuume, flunssan kaltaiset oireet, tyypillinen ihottuma, sidekalvotulehdus. |  | Rokotus
Aivokalvotulehdus | Erilaiset virukset | Eri tavoin, myös jyrsijöiden välityksellä. | Kuume, sekavuus, päänsärky, väsymys. |  | Rokotus
Mononukleoosi | EB-virus | Pisara- ja kosketustartuntana | Turvonneet imusolmukkeet, kuume, kurkkukipu, päänsärky, pahoinvointi, uneliaisuus. | Lepo | Hygienia
Polio | Poliovirukset | Ulosteesta suuhun käsien välityksellä, hengitysilmasta pisaratartuntana. | Lievä tauti: kurkkukipu, päänsärky, oksentelu.
Vaikea tauti: kuume, niskajäykkyys, lihassäryt, halvaus. |  | Rokotus
Vesikauhu | Vesikauhuvirus | Infektoituneen eläimen puremasta. | Kuume, yleinen pahoinvointi, poikkeava käytös, nielun kouristukset, vesikauhu. |  | Rokotus
Vihurirokko | Vihurirokkovirus | Hengitysilmasta, äidiltä lapselle. | Yskä, kuume, tyypillinen ihottuma. |  | RokotusLoistaudit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Pääartikkeli: LoisintaLoistauteja aiheuttavat parasiitit voivat olla yksisoluisia alkueläimiä, matoja tai niveljalkaisia. Parasiiteille tyypillistä on niiden erikoistuminen elämään tiettyjen isäntälajien välisessä kiertokulussa. Ihminen voi toimia joko pää- tai väli-isäntänä. Maailmanlaajuisesti merkittäviä ihmisten loistauteja ovat malaria ja skistosomiaasi [2]. Loisten häätöön on olemassa erilaisia lääkkeitä.Tartuntatautien historiaa[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Varsinaiset epidemiat tulivat mahdollisiksi, kun ihmiset asettuivat maanviljelystaidon kehityttyä asumaan suurempiin yhteisöihin. Samoihin aikoihin tapahtui kotieläimien kesyttäminen. Ihmisten läheisempi kanssakäyminen muiden lajien kanssa mahdollisti mikrobien siirtymisen lajien välillä ja lisäsi siten tartuntatautien määräälähde?.Tartuntatautiepidemioilla on ollut historiassa dramaattisia vaikutuksia. Tunnettuja esimerkkejä ovat keskiajan musta surma, koleran aiheuttamat epidemiat 1700- ja 1800-luvuilla ja espanjantauti ensimmäisen maailmansodan aikana. Musta surma vaikutti 1300-luvulla koko yhteiskuntajärjestykseen siten, että suurtilat yleistyivät ja köyhtyneet pienviljelijät joutuivat niiden alaisuuteen.[3] Eurooppalaisten mukanaan tuoman tautitaakan vuoksi Amerikan alkuperäisväestö väheni ja heikkeni huomattavasti. Napoleonin sotaretki Venäjälle epäonnistui punakuume-epidemian vietyä armeijan voimat.Käsitys tautien tarttuvuudesta oli olemassa jo ennen lääketieteellistä tietoa sairauksien syistä ja taudinaiheuttajista. Tartuntatautien aiheuttajista oli useita teorioita ennen mikrobien keksimistä. Syynä pidettiin muun muassa ummehtunutta hengitysilmaa.[3]Vasta 1800-luvulle tultaessa ymmärrettiin, miten taudinaiheuttajat voivat siirtyä käsien tai ulosteiden ja juomaveden mukana ihmisestä toiseen. Keksinnön mahdollisti epidemiologisen tutkimuksen kehittyminen ja mikroskoopilla löydetty mikrobien maailma. Tartuntatautien torjunnan kannalta olennainen oli havainto, että elämä ei synny spontaanisti, vaan aiemmasta elämästä lisääntymisen seurauksena. Infektioita voitiin siis vähentää mikrobien torjunnalla: desinfioinnilla ja hygieniallalähde?.Pahimmat tunnetut kulkutautiepidemiat[muokkaa | muokkaa wikitekstiä][1]vuodettautialuekuolleiden määrä
542–650 | rutto | Eurooppa, Aasia | 80 milj.
1347–1351 | rutto | Länsi-Eurooppa | 65 milj.
1918–1919 | influenssa | Maailma | 25–40 milj.
1600-luku | rutto | Intia | ei tietoa
1897–1930 | rutto | Intia | 12 milj.
1518– | isorokko, tuhkarokko | Väli-Amerikka | ei tietoa
1485–1550 | "Englannin tauti" | Länsi-Eurooppa | 4 milj.
1556–1560 | influenssa | Eurooppa | ei tietoa
1500 | syfilis | Länsi-Eurooppa | ei tietoa
1914–1915 | pilkkukuume | Länsi-Eurooppa | 3 milj.Tartuntataudit nyt[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Erilaiset infektiot ovat edelleen merkittävässä asemassa ihmiskunnan sairauksien joukossa, vaikka usein kuuleekin sanottavan, että tartuntataudit olisi voitettu. Malaria aiheuttaa ainakin 1,5 miljoonaa kuolemantapausta vuodessa ja Intiassa kuolee tuberkuloosiin 500 000 ihmistä vuodessa. Sukkulamatoinfektioita on jatkuvasti 3,8 miljardia.Sota-aikana tartuntatautien määrä moninkertaistuu yhteiskunnan rakenteiden hajotessa ja ihmismassojen liikkuessa. Bosnian sodan seurauksena suolistoinfektiot lisääntyivät yli kymmenkertaisiksi ja Somalian sodan seurauksena tuhkarokkotapaukset 73-kertaistuivat.Myös Suomessa, jossa monet muualla edelleen tappavat tartuntataudit on saatu kuriin, jopa kokonaan poistettua, infektiot muodostavat taudeista merkittävän osan. Päivystyskäynneistä infektioiden osuus on Suomessa 59 %. Jopa viidesosassa Suomen kuolemantapauksista perus- tai välitön kuolinsyy on ollut infektio – niiden merkitys on samaa luokkaa kuin kaikkien syöpäkuolemien tai sydäninfarktien. Yleensä jokin muu sairaus on ensin alentanut potilaan vastustuskykyä, ja esimerkiksi keuhkokuume vie lopulta elämän.Kuolleisuus kertoo kuitenkin vain osan infektiotautien merkityksestä. Monet infektiotaudit alentavat ihmisen suorituskykyä tai lyhentävät elämää, vaikka eivät tappaisikaan. Peltolan arvion mukaan niinkin viaton tauti kuin nuhakuume aiheuttaa Suomelle kustannuksia 40 euroa vuodessa jokaista suomalaista kohti.Useita sairauksia epäillään infektioiden aiheuttamiksi, vaikka taudinaiheuttajaa ei ole löytynytkään. Maha- ja pohjukaissuolihaavat johtuvat nykynäytön perusteella suurelta osin Helicobacter pylori –infektioista, vaikka pitkään uskottiin toisin. Sama koskee sepelvaltimotautia, ja vahvoja epäilyjä on useiden syöpien kohdalla.Ihmisten kasvava liikkuvuus ja asutuksen tihentyminen synnyttävät tarttuville taudeille yhä parempia leviämismahdollisuuksialähde?. Tapaukset SARS ja lintuinfluenssa ovat olleet paljon esillä tiedotusvälineissä, mutta infektiosairauksien ihmiskuntaa painava taakka muodostuu todellisuudessa vähemmän palstatilaa saavista taudeista: ripuleista, malariasta, erilaisista loisista ja hengitystieinfektioista. Nämä riesat eivät tule vähenemään pitkään aikaan: poliittista tahtoakaan ei ole riittävästi.[4]Tarttuvat taudit Suomen laissa[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tartuntatauteja koskevaa lainsäädäntöä on tartuntatautilaissa (583/1986) ja -asetuksessa (786/1986) sekä terveydensuojelulaissa (763/1994) ja -asetuksessa (1280/1994).Terveydenhuollon järjestäminen kuuluu Suomessa kuntien ylläpitämien terveyskeskusten vastuulle, ja jokaisessa kunnassa pitää olla tartuntatautien torjunnasta ja hoidosta vastaava lääkäri.Ruuan ja veden välityksellä leviävien tautien ehkäisy- ja torjuntatyö pohjaavat terveydensuojelulain määräyksiin. Epäilyt epidemioista pitää ilmoittaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle. Epidemioiden ehkäisyä, rajoittamista, selvittämistä ja tiedottamista varten joka kunnassa on selvitystyöryhmä, johon kuuluu ainakin tartuntataudeista vastaava lääkäri, tartuntatautiyhdyshenkilö, elintarvikevalvontaan osallistuva eläinlääkäri sekä terveystarkastaja. [5]Terveyskeskusten ja sairaanhoitopiirien tulee seurata infektiotauteja ja pitää rekisteriä tartuntataudeista alueellaan. Valtakunnan tasolla tartuntatautien seurantaa ja torjuntaa (mm. rokotusohjelman suunnittelun) hoitaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.Vaarallisia ja nopeasti leviäviä tartuntatauteja koskee joitain erityissäädöksiä. Yleisvaaralliset ja ilmoituksen vaativat taudit on määritelty asetuksessa. Näiden tautien todetut tapaukset täytyy ilmoittaa THL:lle. Tutkimukset ja hoitoon käytettävä lääkitys ovat usein sairastuneelle potilaalle maksuttomia. Yleisvaarallisten tartuntatautien leviämisen ehkäisemiseksi voidaan käyttää tavallisesta poikkeavia keinoja, jotka rajoittavat yksilön oikeuksia.[6]Yleisvaaralliset taudit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lokakuussa 2009 tartuntatautiasetuksen mukaisia yleisvaarallisia tartuntatauteja Suomessa olivat:[7]

ehec-infektio

hepatiitti A

influenssa A-viruksen alatyyppi H5N1 (ihmiseen tarttuva lintuinfluenssa)

isorokko

keltakuume

kolera

kuppa

kurkkumätä

lavantauti, pikkulavantauti ja muut salmonellojen aiheuttamat taudit,

meningokokin aiheuttamat septiset taudit ja aivokalvontulehdukset,

pernarutto

polio (lapsihalvaus)

rutto

SARS

shigellapunatauti

tuberkuloosi

virusten aiheuttamat hemorragiset kuumeet, eli verenvuotokuumeet, ei kuitenkaan myyräkuume

Ilmoitettavat taudit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Saman mukaan ilmoitettavia tartuntatauteja olivat:[8]

Creutzfeldt-Jakobin taudin uusi variantti

ekinokokkoosi

hemofiluksen aiheuttamat septiset taudit ja aivokalvontulehdukset

hepatiitti B

hepatiitti C

hinkuyskä

hiv-infektio

sukupuoliteitse leviävät klamydiainfektiot

Legioonalaistauti eli legionelloosi

listerioosi

malaria

muut mykobakteeritaudit kuin tuberkuloosi

puutiaisaivotulehdus

rabies

sankkerit

sikotauti

tippuri

tuhkarokko

vihurirokko

Lähteet[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

1. ↑ Siirry ylös kohtaan:a b Kaisu-Maija Nenonen, Ilkka Teerijoki: Historian suursanakirja, s. 924–925. WSOY, 1998. ISBN 951-0-22044-2.

2. ↑ Siirry ylös kohtaan:a b Hiltunen, Holmberg, Kaikkonen, Lindblom-Ylänne, Nienstedt ja Wähälä: Galenos. Ihmiselimistö kohtaa ympäristön, s. 203. Luku 7.4 Tartuntatautien ehkäisyn ja hoidon lainsäädäntö. Kustannus Oy Duodecim, 2005. ISBN 951-656-151-9.

3. ↑ Siirry ylös kohtaan:a b Natasia Broström: Musta surma. Uutta tietoa rutosta. Tieteen Kuvalehti Historia, 2011, nro 12, s. 14-21. Oslo: Bonnier. ISSN 0806-5209.

4. Siirry ylös↑ Huovinen, Meri, Peltola, Vaara, Vaheri, Valtonen (toim).: Mikrobiologia ja infektiosairaudet, kirja II, s. 217-224. Luku 7.1 Infektioiden globaalinen merkitys. Kustannus Oy Duodecim, 2005. ISBN 951-656-151-9.

5. Siirry ylös↑ Huovinen, Meri, Peltola, Vaara, Vaheri, Valtonen (toim).: Mikrobiologia ja infektiosairaudet, kirja II, s. 245–257. Luku 7.6 Epidemioiden selvitys ja torjunta. Kustannus Oy Duodecim, 2005. ISBN 951-656-151-9.

6. Siirry ylös↑ Huovinen, Meri, Peltola, Vaara, Vaheri, Valtonen: Mikrobiologia ja infektiosairaudet, kirja II, s. 236–237. Luku 7.4 Tartuntatautien ehkäisyn ja hoidon lainsäädäntö. Kustannus Oy Duodecim, 2005. ISBN 951-656-151-9.

7. Siirry ylös↑ Tartuntatautiasetus 786/1986 2 § 1 mom. (556/2009) Viitattu 3.11.2009

8. Siirry ylös↑ Tartuntatautiasetus 786/1986 2 § 2 mom. (556/2009) Viitattu 3.11.2009

Kirjallisuutta[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Huovinen, Maarit (toim.): Hyvää matkaa. Perustuu Duodecimin ja Kansanterveyslaitoksen Matkailijan terveysopas -teoksen internetversioon. Helsinki: Duodecim: Suomen apteekkariliitto: Kansanterveyslaitos, 2002. ISBN 951-656-807-6.

McNeill, William H.: Kansat ja kulkutaudit. (Plagues and peoples, 2003.) Suomentaneet Tero Karasjärvi ja Ossi Kokkonen. Sivilisaatiohistoria-sarja. Tampere: Vastapaino, 2004. ISBN 951-768-125-9.

Aiheesta muualla[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]

Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Tartuntatauti.

Tartuntatautilaki (583/1986)

Tartuntatautiasetus (786/1986)

Terveydensuojelulaki (763/1994)

Terveydensuojeluasetus (1280/1994)

Luokka:

Tartuntataudit

Navigointivalikko

Et ole kirjautunut

Keskustelu

Muokkaukset

Luo tunnus

Kirjaudu sisään

Artikkeli

Keskustelu

Lue

Muokkaa

Muokkaa wikitekstiä

Näytä historia

Haku

Etusivu

Tietoja Wikipediasta

Kaikki sivut

Satunnainen artikkeli

Osallistuminen

Ohje

Kahvihuone

Ajankohtaista

Tuoreet muutokset

Työkalut

Tänne viittaavat sivut

Linkitettyjen sivujen muutokset

Toimintosivut

Ikilinkki

Sivun tiedot

Wikidata-kohde

Viitetiedot

Tulosta tai vie

Luo kirja

Lataa PDF-tiedostona

Tulostettava versio

Muissa projekteissa

Wikimedia Commons

Muilla kielillä

العربية

Bahasa Indonesia

Deutsch

Eesti

Español

हिन्दी

Русский

Svenska

中文

61 muuta kieltä

Muokkaa linkkejä

Sivua on viimeksi muutettu 21. lokakuuta 2015 kello 10.46.

Teksti on saatavilla Creative Commons Attribution/Share-Alike -lisenssillä; lisäehtoja voi sisältyä. Katso käyttöehdot.
Wikipedia® on Wikimedia Foundationin rekisteröimä tavaramerkki.
Ongelma artikkelissa?

Tietosuojakäytäntö

Tietoja Wikipediasta

Vastuuvapaus

Kehittäjät

Evästekäytäntö

Mobiilinäkymä

# data[].attributes.body
ebola

# data[].attributes.body
klamydia, aids, HIV, flunssa,

# data[].attributes.body
vesirokko,

# data[].attributes.body
tuberkuloosi

# data[].attributes.body
AIDS
Ebola

# data[].attributes.body
Influenssa vatsataudit, flunssa

# data[].attributes.body
HIV tuhkarokko vesirokko isorokko yskä sikainfluenssa lintuinfluenssa

# data[].attributes.body
Flunssa, rutto

# data[].attributes.body
hiv, klamydia, aids, flunssa, influenssat, HPV, vesirokko, tuhkarokko, vesikauhu

# data[].attributes.body
flunssa
tuhkarokko
enterorokko HIV

# data[].attributes.body
aids, vesirokko, flunssa, influenssa, rokot, hiv, kuume,

# data[].attributes.body
Flunssa, puhelinriippuvuus

# data[].attributes.headline
Tauti	Infektion aiheuttaja	Tartunta	Oireet	Hoito	Ehkäisykeino(t)AIDS	HI-virus	Sukupuoliyhteydessä, saastuneista neuloista, äidiltä lapselle, saastuneista verivalmisteista.	Kuume, laihtuminen, väsymys, ripuli, turvonneet imusolmukkeet.	Infektion hoito	EhkäisyvälineetVesirokko		Hengitysilmasta pisaratartuntana, suorana kosketustartuntana.	Lievä kuume, tyypillinen ihottuma		HygieniaNuhakuume, eli flunssa	Lukuisat virukset	Hengitysilmasta pisaratartuntana, kädestä käteen suorana tartuntana.	Nuha, vilunväreet, lihassäryt, yskä		HygieniaVirushepatiitti, eli maksatulehdukset	Hepatiitti A, B ja C virukset	Saastuneesta ravinnosta (hepatiitti A), sukupuoliyhteydessä, verensiirrossa, saastuneista neuloista (hepatiitti B ja C).	Influenssan kaltainen tauti, ihon keltaisuus.	Vuodelepo	RokotusInfluenssa	Influenssavirukset A, B ja C	Hengitysilmasta pisaratartuntana.	Kuume, vilunväreet, lihassäryt, päänsärky, kurkkukipu, yskä, nuha.	Vuodelepo, lämpimät juomat	RokotusTuhkarokko	Tuhkarokkovirus	Hengitysilmasta pisaratartuntana.	Kuume, flunssan kaltaiset oireet, tyypillinen ihottuma, sidekalvotulehdus.		RokotusAivokalvotulehdus	Erilaiset virukset	Eri tavoin, myös jyrsijöiden välityksellä.	Kuume, sekavuus, päänsärky, väsymys.		RokotusMononukleoosi	EB-virus	Pisara- ja kosketustartuntana	Turvonneet imusolmukkeet, kuume, kurkkukipu, päänsärky, pahoinvointi, uneliaisuus.	Lepo	HygieniaPolio	Poliovirukset	Ulosteesta suuhun käsien välityksellä, hengitysilmasta pisaratartuntana.	Lievä tauti: kurkkukipu, päänsärky, oksentelu.Vaikea tauti: kuume, niskajäykkyys, lihassäryt, halvaus.		RokotusVesikauhu	Vesikauhuvirus	Infektoituneen eläimen puremasta.	Kuume, yleinen pahoinvointi, poikkeava käytös, nielun kouristukset, vesikauhu.		RokotusVihurirokko	Vihurirokkovirus	Hengitysilmasta, äidiltä lapselle.

# data[].attributes.subject
Tauti	Infektion aiheuttaja	Tartunta	Oireet	Hoito	Ehkäisykeino(t)AIDS	HI-virus	Sukupuoliyhteydessä, saastuneista neuloista, äidiltä lapselle, saastuneista verivalmisteista.	Kuume, laihtuminen, väsymys, ripuli, turvonneet imusolmukkeet.	Infektion hoito	EhkäisyvälineetVesirokko		Hengitysilmasta pisaratartuntana, suorana kosketustartuntana.	Lievä kuume, tyypillinen ihottuma		HygieniaNuhakuume, eli flunssa	Lukuisat virukset	Hengitysilmasta pisaratartuntana, kädestä käteen suorana tartuntana.	Nuha, vilunväreet, lihassäryt, yskä		HygieniaVirushepatiitti, eli maksatulehdukset	Hepatiitti A, B ja C virukset	Saastuneesta ravinnosta (hepatiitti A), sukupuoliyhteydessä, verensiirrossa, saastuneista neuloista (hepatiitti B ja C).	Influenssan kaltainen tauti, ihon keltaisuus.	Vuodelepo	RokotusInfluenssa	Influenssavirukset A, B ja C	Hengitysilmasta pisaratartuntana.	Kuume, vilunväreet, lihassäryt, päänsärky, kurkkukipu, yskä, nuha.	Vuodelepo, lämpimät juomat	RokotusTuhkarokko	Tuhkarokkovirus	Hengitysilmasta pisaratartuntana.	Kuume, flunssan kaltaiset oireet, tyypillinen ihottuma, sidekalvotulehdus.		RokotusAivokalvotulehdus	Erilaiset virukset	Eri tavoin, myös jyrsijöiden välityksellä.	Kuume, sekavuus, päänsärky, väsymys.		RokotusMononukleoosi	EB-virus	Pisara- ja kosketustartuntana	Turvonneet imusolmukkeet, kuume, kurkkukipu, päänsärky, pahoinvointi, uneliaisuus.	Lepo	HygieniaPolio	Poliovirukset	Ulosteesta suuhun käsien välityksellä, hengitysilmasta pisaratartuntana.	Lievä tauti: kurkkukipu, päänsärky, oksentelu.Vaikea tauti: kuume, niskajäykkyys, lihassäryt, halvaus.		RokotusVesikauhu	Vesikauhuvirus	Infektoituneen eläimen puremasta.	Kuume, yleinen pahoinvointi, poikkeava käytös, nielun kouristukset, vesikauhu.		RokotusVihurirokko	Vihurirokkovirus	Hengitysilmasta, äidiltä lapselle.

# data[].attributes.body
Tauti | Infektion aiheuttaja | Tartunta | Oireet | Hoito | Ehkäisykeino(t)
AIDS | HI-virus | Sukupuoliyhteydessä, saastuneista neuloista, äidiltä lapselle, saastuneista verivalmisteista. | Kuume, laihtuminen, väsymys, ripuli, turvonneet imusolmukkeet. | Infektion hoito | Ehkäisyvälineet
Vesirokko |  | Hengitysilmasta pisaratartuntana, suorana kosketustartuntana. | Lievä kuume, tyypillinen ihottuma |  | Hygienia
Nuhakuume, eli flunssa | Lukuisat virukset | Hengitysilmasta pisaratartuntana, kädestä käteen suorana tartuntana. | Nuha, vilunväreet, lihassäryt, yskä |  | Hygienia
Virushepatiitti, eli maksatulehdukset | Hepatiitti A, B ja C virukset | Saastuneesta ravinnosta (hepatiitti A), sukupuoliyhteydessä, verensiirrossa, saastuneista neuloista (hepatiitti B ja C). | Influenssan kaltainen tauti, ihon keltaisuus. | Vuodelepo | Rokotus
Influenssa | Influenssavirukset A, B ja C | Hengitysilmasta pisaratartuntana. | Kuume, vilunväreet, lihassäryt, päänsärky, kurkkukipu, yskä, nuha. | Vuodelepo, lämpimät juomat | Rokotus
Tuhkarokko | Tuhkarokkovirus | Hengitysilmasta pisaratartuntana. | Kuume, flunssan kaltaiset oireet, tyypillinen ihottuma, sidekalvotulehdus. |  | Rokotus
Aivokalvotulehdus | Erilaiset virukset | Eri tavoin, myös jyrsijöiden välityksellä. | Kuume, sekavuus, päänsärky, väsymys. |  | Rokotus
Mononukleoosi | EB-virus | Pisara- ja kosketustartuntana | Turvonneet imusolmukkeet, kuume, kurkkukipu, päänsärky, pahoinvointi, uneliaisuus. | Lepo | Hygienia
Polio | Poliovirukset | Ulosteesta suuhun käsien välityksellä, hengitysilmasta pisaratartuntana. | Lievä tauti: kurkkukipu, päänsärky, oksentelu.
Vaikea tauti: kuume, niskajäykkyys, lihassäryt, halvaus. |  | Rokotus
Vesikauhu | Vesikauhuvirus | Infektoituneen eläimen puremasta. | Kuume, yleinen pahoinvointi, poikkeava käytös, nielun kouristukset, vesikauhu. |  | Rokotus
Vihurirokko | Vihurirokkovirus | Hengitysilmasta, äidiltä lapselle.