# data[].attributes.body
- Mänkeri on vanha suomalainen klarinettisoitin ja puupuhallin, joka valmistetaan yleisesti mänty-puusta
- Muiden klarinettisoitinten tapaan Mänkerin ääni perustuu lehdykkääksi kutsutun suukappaleen värähtelystä
- Pituudeltaan mänkeri on noin 10-30 cm pitkä
- Mänkerit yleensä ovat aukottomia, mutta mänkereitä on olemassa myös sormiaukollisina (noin 3 - 5 reikää)
-  Yleisesti Mänkeri tunnetaan erityisesti Länsi-Suomessa, mutta mänkeriä on soitettu myös Pohjois-Pohjanmaalla, Lapissa, osissa Savoa sekäItä-Uudellamaalla.
- Itä-Suomessa tunnettu Mänkerin vastine on varsinkin Karjalassa tunnettu liru

# data[].attributes.body
- Mänkerin taustoja ja alkuperästä ei olla varmoja, mutta sen arvellaan olevan klarinetin kansanomainen jäljitelmä
- Mänkereitä aloitettiin valmistamaan suuremmissa määrin 1800-luvulla

# data[].attributes.body
- Munniharppu on ideofonien ryhmään kuuluva soitin, joka ääni perustuu soittimen oman kiinteän massan värähtelyyn
- Märistysrauta koostuu hevosenkenkää muisttavasta taivutetusta tangosta, jonka keskellä on joustavasta metalliliuskasta tehty pitkittäinen levy, jonka päähän on tehty taite näppäiltäväksi

# data[].attributes.body
- Pitkähuilu on sormiaukoton lieriömäinen putki, joka on puhalluspäästä suljettu ja loppupäästä avoin
- Pitkähuilun putken pituus vaikuttaa vireeseen ja paksuus taas  sointiin ja äänenvoimakkuuteen

- Tavallisesti suomalaiset pitkähuilut ovat olleet noin 30 – 70 cm pitkiä
- Pitkähuiluja on äänenmuodostukseltaan kahta eri tyyppiä: tulppakanavahuiluja ja reunahuiluja, joiden ero on siinä, miten ilma kulkeutuu puhallettaessa pitkähuilun äänisärmään
- Pitkähuilun kykenee rankentamaan käsin ilman metallisia työkaluja ja niitä voi tehdä esimerkiksi puusta ja luonnosa kasvavista putkikasveista

# data[].attributes.body
- Vanhimmat Suomesta löydetyt märistysraudat ajoittuvat keskiajan lopulle, 1400-1500 -luvuille
- Munniharppu on soittimena vanha ja sen taustat uskotaan olevan Aasiasta
- Munniharpun uskotaan levinneen Suomessa samalla tavalla kuin Virossa; ensin kaupunkeihin ja hallinnollisiin keskuksiin aatelistolle ja porvaristolle, sitten maaseudulle talonpojille ja pelimanneille
-  Munniharppu on mainittu suullisessa perinteessä tanssisoittimena ja sitä on useimmiten soitettu  muiden soittimien kuten viulun kanssa
- Märistysrautaa on pidetty Suomessa, kuin myös muualla maailmassa, lasten, rahvaan, kerjäläisten, kulkurien tai kylähullujen soittimena

# data[].attributes.body
- Eri puolelta Suomea on löytynyt varmoja tietoja pitkähuilun käytöstä 1800- ja 1900-luvuilla.
-  Pitkähuiluja rakensivat pääasiassa ammatikseen paimenessa työskennelleet ja omaksi ilokseen tehneet ihmiset
- Pitkähuilua arvioidaan soitettaneen jo pronssikaudella
- Ei ole mahdollista määritellä tarkkaa ajankohtaa, jolloin pitkähuilun soitto on alkanut Suomessa, mutta sen voidaan kuitenkin olettaa edustavan suomalaisten huilusoittimien esi-isiä.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=cHDx18ITFfE
(Munniharpulle ei ole kirjattu ylös perinteisiä suomalaisia "kansanlauluja", mutta löysin kyseisen märistysrauta-videon liittyen suomalaiseen musiikkiin)

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=4d5u5GldMeI

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=niqDIUnEfLU