# data[].attributes.headline
הצעה לשלט בהבימה

# data[].attributes.subject
הצעה לשלט בהבימה

# data[].attributes.attachment_link.title
גם אתם רוצים לראות את המתרחש מאחורי הקלעים

# data[].attributes.headline
סרטון הצגת הפרויקט בכנס התוצרים!!

# data[].attributes.subject
סרטון הצגת הפרויקט בכנס התוצרים!!

# data[].attributes.headline
טקסט למציגים בהבימה

# data[].attributes.subject
טקסט למציגים בהבימה

# data[].attributes.body
סלייד הקדמה
האם שמעתם על הבימה?
האם אי פעם ביקרתם שם?
בת כמה מדינת ישראל כולכם יודעים, אבל בן כמה תיאטרון הבימה מישהו יכול לנחש?
אנחנו פה לגלות לכם

סלייד 1: רעי

-         שלום, אני רעי,

-         אני קריסטינה

-          ואני ויטה!

-         אנחנו תלמידות בית הספר "עמל שבח מופת" ונציג לכם עכשיו את פרויקט סל-אביב "100 שנות הבימה", שעשינו בשיתוף פעולה עם תלמידי בית ספר און לחינוך מיוחד.

סלייד 2: קריס

סל אביב - תל אביב בסלולר- ממש על כף ידכם! (תנועה של כף יד)
באמצעות תוכן האפליקציה שלנו, תכירו את "תיאטרון הבימה" שהוקם לפני כמאה שנה ברוסיה, הגיע לארץ ולאחר קום המדינה, הפך לתיאטרון הלאומי.

סלייד 4-רעי

מדובר במיזם רב-תחומי בספרות, היסטוריה, תיאטרון ומרחב ציבורי. יצרנו מסלול בתוך אפליקציה, שמיוצג באמצעות שעון גדול, כך שלכל עשור בתולדות הבימה - יש ביטוי בספרות שבין המחוגים

סלייד 3- ויטה

הייתם רוצים לראות מה קורה מאחורי הקלעים של הצגה?

הייתם רוצים לדעת איך מקימים תיאטרון?
בואו היכנסו איתנו לתיאטרון!!

לדוגמא, הנה אחת התחנות ב360° שמספרת על גלגולי הבימה.

הנה הסרטון שצילמנו במהלך הקמת התפאורה להצגה המורדים.

סלייד 5- ויטה

אז איך זה התחיל?

נפגשנו תלמדי שתי הקבוצות משבח ומאון, בתיאטרון הבימה.
סיירנו עם סמנכל הבימה בני צרפתי מאחורי הקלעים. כל מה שראינו עשה גם לנו חשק לעלות על הבמה, ושיחקנו על הבמה קטעי אלתור.

סלייד 6-רעי

ביקרנו בארכיון הבימה אין ספור פעמים, ושם התגלה לנו האיש והאגדה רמי סמו, שידע בעל פה את כל הפרטים על כל ההצגות, וכך התחלנו להפיק סרטים.

סלייד 7-

סרטון

סלייד 8- ויטה

במקביל תלמידי בית ספר און הכינו סרטונים מונגשים ללקויי ראייה וללקויי שמיעה, הכוללים שפת סימנים, אותיות גדולות וצבעוניות צהוב על כחול

סלייד 9-קריס

הכנו פדלט – לוח שיתופי שבו הוספנו את כל המידע והוא עזר לנו לשמור על קשר בין התלמידים של שני בית הספר

סלייד 10-קריס

בנוסף לכך שמרנו על קשר גם האמצעות שיחות סקייפ, וקבוצת ווטסאפ.

סלייד 11- קריס

התנסינו בעבודה מול קהל, עברנו סדנאות רבות.. כמו סדנת אימפרוויזציה

סלייד 12- קריס

ביקרנו בתיאטרון מלינקי שעבד בשיתוף עם תיאטרון הבימה על ההצגה "צמח" (מייסד הבימה), וריאיינו את מיכאל טיפליצקי הבמאי והתסריטאי של המחזה

ויטה בסוף
לסיכום, סיפרנו לכם מה זה הבימה, מה עשינו ומה הפקנו מזה. כדי לגלות יותר אנחנו מזמינים אתכם להגיע לדוכן שלנו ולסרוק את האפליקציה!!
תודה רבה!!!!!

# data[].attributes.headline
הבימה - רציונל מקוצר

# data[].attributes.subject
הבימה - רציונל מקוצר

# data[].attributes.attachment_link.title
כרטיסיה פרוייקט הבימה מקוצר

# data[].attributes.headline
לוגו סל אביב

# data[].attributes.subject
לוגו סל אביב

# data[].attributes.headline
ועכשיו גם לכם יש אימייז!

# data[].attributes.subject
ועכשיו גם לכם יש אימייז!

# data[].attributes.body
https://www.emaze.com/@AOIIFLZZO/cell-aviv-100-habima

# data[].attributes.headline
רפלקציה של: יונתן פיינברג, אוסקר אסלן, דניאל יגוב

# data[].attributes.subject
רפלקציה של: יונתן פיינברג, אוסקר אסלן, דניאל יגוב

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודת סיכום הבימהСell Aviv )יונתן ואוסקר.docx

# data[].attributes.headline
שאלות למיכאל טפליצקי תיאטרון מלינקי, ההצגה צמח :

# data[].attributes.subject
שאלות למיכאל טפליצקי תיאטרון מלינקי, ההצגה צמח :

# data[].attributes.body
מיהו נחום צמח?

איך התייחסו אליו במוסקבה בעקבות הקמת התיאטרון העברי הראשון ?

איך נבחר השחקן שמשחק את צמח? מה היו הקריטריונים?

האם יש מקום להצגה דוקומנטרית בימינו? האם זה יכול לרתק אנשים?
האם ההצגה נבחרה דווקא בגלל 100 שנים לבימה?

האם יש התייחסות להצגה הראשונה שהיא נשף בראשית?

תאר לנו את דמותו של צמח כפי שהיא מוצגת בהצגה?

האם בזמן ההצגה שינית קצת את המחזה שכתבת?

שתף אותנו בתחושות שעולות בעקבות קריאת המכתבים וכתיבת המחזה?

איך השגתם את המכתבים שעליהם מבוססת ההצגה?

ככותב המחזה, מדוע לא נתת לבמאי חיצוני לביים אותו?

# data[].attributes.body
1. את מי אפשר לראיין בנושא הצגה של נשף בראשית?
2.לראיין את הבימה.
3.מה הבדל  הין הצגה על צמח לבין הצגה של פעם?
4.

# data[].attributes.body
1.את מי אפשר לראיין בנושא הצגה נשף בראשית?
2.כמה זמן לקח להתכונן להצגה ראשונה?
3. מי מהשחקנים הראשונים עדיין נשאר בחיים

# data[].attributes.headline
קוד שנותן פרו 8JENZX

# data[].attributes.subject
קוד שנותן פרו 8JENZX

# data[].attributes.body
אבל אני צריכה לאשר אתכם

INVITE

8JENZX

# data[].attributes.headline
אלבום ביקורים בארכיון הבימה ומתהליך העבודה

# data[].attributes.subject
אלבום ביקורים בארכיון הבימה ומתהליך העבודה

# data[].attributes.attachment_link.title
בארכיון הבימה

# data[].attributes.body
קוד שכנראה לא נותן פרו

# data[].attributes.headline
שאלות לרמי סמו על המחזה יומנה של אנה פרנק

# data[].attributes.subject
שאלות לרמי סמו על המחזה יומנה של אנה פרנק

# data[].attributes.headline
שאלות לרמי סמו על הדיבוק

# data[].attributes.subject
שאלות לרמי סמו על הדיבוק

# data[].attributes.headline
הבימה 9 דיוקנאות

# data[].attributes.subject
הבימה 9 דיוקנאות

# data[].attributes.attachment_link.title
הבימה דיוקנאות

# data[].attributes.headline
אז דיברנו על הסיור המשותף...

# data[].attributes.subject
אז דיברנו על הסיור המשותף...

# data[].attributes.body
יונתן- נהניתי מאד מבחינה חברתית. עד לפני שנה למדתי בביה"ס רגיל ושמתי לב שאני מתגעגע לאינטראקציה  הזו. היה לי מעניין לראות את "הבימה
יעל- אהבתי את התמונות בכניסה ל"הבימה"
ליאור- זו הפעם הראשונה שאני ב"הבימה" זה הרבה יותר מרשים במציאות מאשר לראות את זה דרך האינטרנט
חיים- מאד נהניתי להכיר את התלמידים, הייתה שיחה טובה. נהניתי מההדרכה של בני
מאי- התרשמתי מהתמונות הגדולות
ניקול- הרגשתי שאני נפתחת ומדברת בקלות עם התלמידים של שבח מופת. אהבתי את תרגיל האימפרוביזציה של התלמידים. בכלל, המקום מרשים.
ליזה- הייתה לי תחושה של חזרה בזמן כשהסתכלתי על החדרים של חנה רובינא. מאד נהניתי מהאינטראקציה עם התלמידים
שגיא- היה לי כיף מאד בעיקר מהאימפוביזציה
בר- נהניתי כשסרקו אותי, זה הצחיק אותי
גיא- נהניתי מאד מהחברה. גם אני עד השנה שעברה הייתי בביה"ס רגיל וזה חסר לי

# data[].attributes.headline
הסיור המשותף בהבימה - אלבום מזכרת

# data[].attributes.subject
הסיור המשותף בהבימה - אלבום מזכרת

# data[].attributes.attachment_link.title
הבימה סיור משותף 3.12.17

# data[].attributes.headline
חזרות "לעלובי החיים"

# data[].attributes.subject
חזרות "לעלובי החיים"

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=1qwY7eMI5kQ

# data[].attributes.headline
קטעים ממחזות בהבימה

# data[].attributes.subject
קטעים ממחזות בהבימה

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=vdcZoFKk74A

# data[].attributes.headline
קבוצות עבודה "און"

# data[].attributes.subject
קבוצות עבודה "און"

# data[].attributes.body
1. שגיא+יהונתן+שיראל- עשור 1+2 (1917- 1937)
הצגות:  היהודי הנצחי
הדיבוק
2. חיים+ גיא- עשור 3+4 (1937- 1957)
הצגות: האדמה הזאת
טוביה החולב
3. בת חן + יעל- עשור 5+6 (1957-1977)
הצגות: הכלה וצייד הפרפרים
יומנה של אנה פראנק
4. ליאור+מאי-+ליזה- עשור 7+8 (1977-1997)
הצגות: הילד חולם
סיפר פשוט
מירל'ה אפרת
5. ניקול+דנה- עשור 9+10 (1997-2017)
הצגות: הקמצן
אישה בורחת מבשורה

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.headline
ציוני דרך מקוצר עמוד אחד

# data[].attributes.subject
ציוני דרך מקוצר עמוד אחד

# data[].attributes.attachment_link.description
Get access to files anywhere through secure cloud storage and file backup for your photos, videos, files and more with Google Drive.

# data[].attributes.headline
אלבום התמונות שלנו

# data[].attributes.subject
אלבום התמונות שלנו

# data[].attributes.headline
הדרכון המהמם!! בה' הידיעה!! אולי נהפוך אותו לתמונת רקע לכל הפרויקט? מה אומרים

# data[].attributes.subject
הדרכון המהמם!! בה' הידיעה!! אולי נהפוך אותו לתמונת רקע לכל הפרויקט? מה אומרים

# data[].attributes.attachment_link.title
דרכון מסע הבימה ממוסקבה לארץ ישראל 1926-1928.jpg

# data[].attributes.headline
ציוני דרך בתולדות הב

# data[].attributes.body
ציוני דרך בתולדות הבימה

# data[].attributes.attachment_link.title
ציוני דרך במאה שנות תיאטרון הבימה.docx

# data[].attributes.headline
אז והיום- ליאור

# data[].attributes.subject
אז והיום- ליאור

# data[].attributes.headline
אז והיום - שגיא

# data[].attributes.subject
אז והיום - שגיא

# data[].attributes.headline
אז והיום- ניקול

# data[].attributes.subject
אז והיום- ניקול

# data[].attributes.headline
אז והיום- מאי

# data[].attributes.subject
אז והיום- מאי

# data[].attributes.headline
אז והיום- ליזה

# data[].attributes.body
אז והיום- ליזה

# data[].attributes.headline
אז והיום- בת חן

# data[].attributes.subject
אז והיום- בת חן

# data[].attributes.headline
אז והיום- יעל

# data[].attributes.subject
אז והיום- יעל

# data[].attributes.headline
מיקום הבימה על מפה

# data[].attributes.subject
מיקום הבימה על מפה

# data[].attributes.headline
מודה אני לשחקן - ז'בוטינסקי

# data[].attributes.subject
מודה אני לשחקן - ז'בוטינסקי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מכון ז'בוטינסקי בישראל Jabotinsky Institute in Israel

# data[].attributes.attachment_link.title
הגר טישמן ועידו ברטל - "מודה אני לשחקן"  מאת זאב ז'בוטינסקי

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך אירוע לכבוד הוצאת הספר "העברית: שפה, תרבות, חינוך. מאת זאב ז'בוטינסקי . הבימה 23-10-2017 "מודה אני לשחקן" תרגיל שכתב ז'בוטינסקי לשחקני התיאטרון הארץ ישראלי בברלין ב-1923 על מנת לשפר את ההגיה שלהם שני השחקנים הופיעו לאורך הארוע בשלושה קטעי הקראה מתוך כרך "העברית: שפה , תרבות וחינוך" וכן מאמר שכתב שמעון פינקל "ז'בוטינסקי והתיאטרון העברי" תודה ענקית לשני השחקנים על הופעתם המקסימה וההירתמות וכן למנכ"לית הבימה, אודליה פרידמן, ולסמנכ"ל הבימה, בני צרפתי על שיתוף הפעולה יוצא הדופן והאירוח החם.

# data[].attributes.headline
קישור לדרייב

# data[].attributes.subject
קישור לדרייב

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/open?id=0B0JdB-ugqbMBR1dnRTdVWkdwZ0U

# data[].attributes.headline
קבוצות עבודה שבח מופת

# data[].attributes.subject
קבוצות עבודה שבח מופת

# data[].attributes.body
| מספר קבוצה
| 1
כריסטינה, ארינה, ויטה
| 2
בלה, יונתן ח, ארטיום, עליסה
| 3 תמיר, אריק, יונתן ל
| 4
שלמה, עמית, גרגורי, שון
| 5
דוד פ., יואב, ליאור
| 6 יונתן פ, דניאל, אוסקר
| 7
רומי, רעי, אושר, דליה
| 8
דוד ג, אורי, מיכאל
| 9
סימונה, ויקה, יונתן ס, לינדה

# data[].attributes.headline
אז והיום- גי

# data[].attributes.body
אז והיום- גיא

# data[].attributes.headline
תולדות הבימה - מאז ועד היום - 1917-2017

# data[].attributes.subject
תולדות הבימה - מאז ועד היום - 1917-2017

# data[].attributes.headline
עבודה בקבוצות - תולדות הבימה - מספר 1

# data[].attributes.subject
עבודה בקבוצות - תולדות הבימה - מספר 1

# data[].attributes.attachment_link.title
100 שנה להבימה

# data[].attributes.headline
שלום שלום לט 1

# data[].attributes.subject
שלום שלום לט 1

# data[].attributes.attachment_link.title
הבימה - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
ההצגה הראשונה שהעלתה "הבימה" הייתה "נשף בראשית", ארבעה מערכונים בבימויו המקצועי של הבמאי וה שחקן יבגני וכטנגוב (ב- 1918) על פי שיטת סטניסלבסקי ("האחות הבכירה" - שלום אש, "השריפה" - י.ל פרץ, "החמה, החמה" - יצחק כצנלסון, "פגע רע" - י.ד ברקוביץ').

# data[].attributes.headline
סרטון ערוץ 7 - המסע למוסקבה (16 דק

# data[].attributes.subject
סרטון ערוץ 7 - המסע למוסקבה (16 דק

# data[].attributes.attachment_link.title
במוסקבה: 100 שנים לתיאטרון הבימה

# data[].attributes.attachment_link.description
כתב ערוץ 7 התלווה לשחקני תיאטרון הבימה שביקרו בביתו של יבגני וכטנגוב, ממייסדי התיאטרון במוסקבה. צפו בביקור המיוחד.

# data[].attributes.headline
סרטון המסע למוסקבה, כאן הכול החל (דקה וחצי

# data[].attributes.subject
סרטון המסע למוסקבה, כאן הכול החל (דקה וחצי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Online videos from Israel, Middle East & Jewish World

# data[].attributes.attachment_link.title
100 שנים להבימה: חזרתי למקום בו הכל החל במוסקבה

# data[].attributes.attachment_link.description
100 שנים להבימה: חזרתי למקום בו הכל החל במוסקבה מוזיקה:bensound

# data[].attributes.headline
מאה שנים להבימה - כאן הכול החל!! המסע למוסקבה, כתבה, מעריב

# data[].attributes.subject
מאה שנים להבימה - כאן הכול החל!! המסע למוסקבה, כתבה, מעריב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השם יבגני וכטנגוב אולי לא אומר הרבה לרבים מצופי התיאטרון בישראל, אבל עבור שחקני התיאטרון הלאומי הבימה מדובר באיש שבזכותו התיאטרון קיים. וכטנגוב, ממייסדי התיאטרון, היה שחקן ובמאי תיאטרון רוסי ממוצא ארמני, מתלמידיו של השחקן והבמאי הנודע קונסטנטין סטניסלבסקי. בביתו במוסקבה כונסה האסיפה המכוננת של תיאטרון הבימה ובה הודיעו באופן רשמי על הקמת התיאטרון.

100 שנה חלפו מאז, ולציון התאריך העגול והמכובד נסעו השחקן והבמאי שמואל עצמון־וירצר, ששיחק בהבימה 30 שנה, והשחקנית יבגניה דודינה, שמשחקת בתיאטרון כבר עשור, למקום שבו הכל התחיל - מוזיאון יבגני וכטנגוב במוסקבה.

"לאלה שהיו בהבימה בתקופתי לא היה יום שלא הוזכר השם של וכטנגוב", נזכר עצמון־וירצר. "היית נכנס לגרין רום (חדר השחקנים - ע"ל) והייתה תמונה גדולה שלו. רוחו הסתובבה שם, ואתה ייצגת רוח מיוחדת במינה. כדי להתקבל להבימה אז, היה צורך בהצהרת נאמנות, כמו שישנה שבועת הרופא".

בבית של וכטנגוב, שבו גר במשך ארבע שנים עד למותו ממחלה בשנת 1922, בהיותו בסך הכל בן 39, נדמה שהזמן עצר מלכת. אלמנתו, שהייתה אוצרת המוזיאון, השאירה את הבית בדיוק כפי שהיה, ועד למותה הדריכה תיירים בחדרי הבית, שמכל פינותיו אפשר לחוש את חדוות היצירה. כבר בכניסה לבית היה אפשר לראות את התרגשותם של שני השחקנים מישראל מעצם נוכחותם בבית. עצמון־וירצר, מייסד ומנהל תיאטרון היידישפיל, אמר כי כשהתהלך בין החדרים, הרגיש שהוא מייצג את העברית אך גם את היידיש ולכן ביקש מבעלה של דודינה, אבי בנימין, מלחין הבית של תיאטרון גשר, לנגן בפסנתר בזמן שהוא שר ביידיש, שפה שהוא מניח שלא נשמעה מעולם בין קירות הבית. "בשביל זה כדאי לחיות, בשביל זה כדאי לקום בבוקר", הוא אומר, "אני חושב שזה אחד מהשיאים שחוויתי בחיי, אני יכול להגיד שהיה לי המזל הזה יותר משהייתי מרוויח במפעל הפיס".

"פתאום הרגשתי שמאחורי נמצאים יחד איתי, ואני אומר את זה ברצינות - רובינא ומסקין (חנה רובינא ואהרן מסקין, שחקני הבימה - ע"ל), כאילו אני מייצג אותם. אני לא יודע אם הם ביקרו בו, אבל התגלגלתי אחורה 100 שנה והתרגשתי מאוד".

וכטנגוב ביים את "נשף בראשית", ההצגה הראשונה שהציג התיאטרון עוד במוסקבה בשנת 1918. הקהל היהודי בעיר התלהב וכך גם הביקורות. על "היהודי הנצחי" החל לעבוד אבל נאלץ להפסיק בשל מחלתו ובהמשך שב לתיאטרון וביים את "הדיבוק" במשך שנתיים עד לעלייתו. הצגת הבכורה התקיימה בינואר 1922 ומיד זכתה להצלחה גדולה, ועד היום היא נחשבת לאחת ההצגות החשובות של הבימה. '"הדיבוק' מזוהה עם וכטנגוב", מסבירה דודינה, "הוא חלק בלתי נפרד מהתיאטרון הלאומי. כשאומרים הבימה מתכוונים לוכטנגוב, וכשאומרים וכטנגוב מתכוונים להבימה, כמו שאריה היה לגשר".

דודוינה ועצמון־וירצר הרחיקו בחודש שעבר עד למוסקבה, כדי להכיר ולראות במו עיניהם את ההיסטוריה של התיאטרון. השניים הגיעו לעיר הגדולה באירופה במסגרת כנס לימוד FSU - שהוקם בידי איש הסוכנות היהודית חיים צ'סלר, עם סנדרה קאן ומיכאל צ'לנוב גם הוא מהסוכנות היהודית, בשנת 1980.מטרת הכנס הייתה להחיות את הקהילה והתרבות היהודית במדינות חבר העמים לשעבר, בישראל ובכל העולם. במסגרת לימוד FSU מתקיימים לאורך השנה מספר כנסים ברחבי העולם ובישראל בנושאים מגוונים, הכל נעשה בידי קבוצות מתנדבים למעט ענייני ביטחון, הסעדה ולוגיסטיקה.

כאמור, כנס לימוד FSU האחרון התקיים בחודש שעבר במוסקבה, בצל המתיחות הגוברת בין רוסיה לארצות הברית. לכנס, שהיה האירוע היהודי הגדול ביותר במדינה, הגיעו למעלה מ־2,000 משתתפים מהקהילה היהודית ברוסיה, ובמהלכו צוינו 100 שנה להקמת התיאטרון הלאומי הבימה.

"אני התקבלתי להבימה אחרי שביליתי שלוש שנים בתיאטרון האהל", מספר עצמון־וירצר, המשמש כיום כיו"ר המכון הבינלאומי לשימור תרבות היידיש והלדינו ויו"ר המכון לקידום תיאטרון יהודי. "לא היו לי אף פעם שאיפות להיות שחקן, והיום בדיעבד אני מאושר שעשיתי את זה, כי אני לא יודע איך הייתי מסתדר עם הדברים אחרת".

בשנת 1953 חיפשו חבר הנהלת הבימה שרגא פרידמן והבמאי צבי פרידלנד שחקנים חדשים. לאחר שראו את עצמון־וירצר מופיע בתיאטרון האהל, הזמינו אותו למבחן קבלה. "אני לא דחפתי את עצמי, אלא דחפו אותי", מדגיש עצמון־וירצר, "אבל זו הייתה הזדמנות והרמתי אותה. באתי להבימה ביום שלישי, ומאז אני מתחיל כל דבר ביום שלישי, כי כתוב בתנ"ך פעמיים כי טוב. עשיתי שני מונולוגים ואז ברטונוב, שהיה המורה שלי לדיקציה (יהושע ברטונוב, שחקן תיאטרון ומוותיקי הבימה - ע"ל), אמר לי 'אתה רואה את ארון הקודש בתפאורה? תתעטף בטלית ותוציא את ספר התורה'. זה היה לי מוזר, אבל היות ואני מכיר את זה מהבית, כי כילד בגיל שש הייתי רוקד עם ספר תורה בשמחת תורה, ניגשתי ועשיתי את זה. בסוף שמעתי את הקול העמוק של מסקין: 'התקבלת'. שאלתי אותם למה? והסבירו לי שהם מחפשים צעירים שיודעים התנהלות יהודית, כי ב'הדיבוק' צריך לדעת לרקוד עם ספר תורה ולהתעטף בטלית".

עצמון־וירצר שיחק בהבימה מ־1953 ועד 1958, שבסיומן "הבימה עזבה אותי" כדבריו, וזאת משום שפיטרו בתיאטרון את השחקנים הצעירים שלא קיבלו
קביעות, ותקופה נוספת מ־1968 ועד 1993, עת החליט לעזוב בעצמו.

עד ששב לבימת הבימה, הקים עצמון-וירצר את "זווית", התיאטרון האוונגרדי הראשון בארץ, ועשור לאחר מכן, כששר החינוך והתרבות זלמן ארן רצה לצרף את "זווית" להבימה, מצא עצמו עצמון־וירצר חוזר בשנית לתיאטרון שסילק אותו. "זו הייתה תקופה די קשה מבחינה אמנותית, כי התחרות הייתה גדולה", הוא מספר, "שיחקתי שם עשרות תפקידים גדולים וגם ביימתי, אבל זו הייתה תקופה קשה מבחינת פרנסה. גדולתו של הבימה הייתה לא רק בתוצאות האמנותיות, אלא גם בכך שהצליח במשך עשרות שנים להחזיק את היצירה המשותפת של כל אגפי התיאטרון. בעיני זו יצירה משותפת של כולם - השחקנים, המלבישים - זו אמנות טוטאלית, שמחזיקה בתוכה את כל המוזיקה, תנועה, ארכיטקטורה, לבוש. בשביל להפוך את זה ליצירה מאוחדת צריך להקה מיוחדת, ולצערי, היום אני רואה שהדבר הזה קיים במעט מקומות".

"היום בונים את התיאטראות על כוכבים בדיוק כמו הטלוויזיה. אותי לימדו שכוכב לבד נשאר לבד, כוכב חכם צריך כוכבים קטנים בשבילו ואז רואים גם אותו. זה גם עזר לי, האמונה הזאת עזרה לי להקים תיאטרון שאף אחד לא האמין, כולל אני, שיצליח. הבימה הייתה של קידוש העברית, הלכו לראות שם הצגות מבלי שידעו עברית אבל הבינו את הנשמה של השחקנים וזה תרם רבות לחיזוק השפה וככה אני מאמין היום בתרבות היידיש. בניגוד לזה שרבים מאויביה מצפים ממנה שתמות, השפה והתרבות הזאת תמשיך להיות במקביל לתרבות היהודית".

אף שדודינה נמצאת כבר עשר שנים על במות הבימה, רבים עדיין מזהים אותה כשחקנית תיאטרון גשר, שהיא נמנית עם חלוציו. "המעבר לא היה קל, אבל שום דבר חדש לא קל", היא אומרת, "לעבור תיאטרון זה כמו לעבור מדינה, כי תיאטרון זו מדינה בפני עצמה, אבל אני כבר עברתי קליטה. היה לי מזל גדול שלצדי היה בן אדם רגיש כמו אילן (אילן רונן, ששימש כמנהל האמנותי עד לפני שנה - ע"ל), שעזר לי".

במהלך הביקור במוזיאון, התיישבה דודינה על הפסנתר של וכטנגוב והחלה לנגן כאילו זה הדבר הטבעי ביותר בעולם עבורה. היא ריגשה את כל הנוכחים במקום ולא פחות מזה, את עצמה. "מצד אחד זה מרגש מאוד להיות בבית בו התחיל תיאטרון הבימה ומצד שני, התחושה היא כאילו חזרתי הביתה", אמרה בסיום הביקור. "החדר הקטן הזה, אתה נוגע ברהיטים, בשולחן ששם אולי נכתבו ההערות שלו, ששם הכל התחיל. התחושה היא שחזרתי הביתה, ככה גם הרגשתי כשהגעתי לתיאטרון".

דודינה, שמשחקת כיום ב"שלוש אחיות", הגיעה להבימה בעקבות ההצגה "אנה קרנינה" שביים רונן. "זו הייתה ההצגה הראשונה שלי בתיאטרון הלאומי, ואני לא יכולה להתלונן על הרפרטואר שלי", היא אומרת בחיוך. "הכל היה מאתגר בהבימה, וזה לא משנה כמה זמן אתה משחק, כל פעם שאתה מתחיל דבר חדש, אתה מרגיש שאתה לא יודע כלום ומתחיל הכל מההתחלה".

התרגשת לשחק בתיאטרון הלאומי?
"היו הרבה דברים להתרגש מהם, אבל לא היה מקום להתרגש מזה שזה התיאטרון הלאומי".

יש תפקידים ספציפיים שאת רוצה עוד לשחק?
"בטח יש לי, אבל אני לא אספר. בקולנוע וגם בתיאטרון אני חולמת על כל מיני תפקידים אבל חשוב לי יותר מי יביים אותי, אני אף פעם לא לבד בעסק הזה".

עוד חמש שנים תהיי בהבימה?
"אי אפשר לדעת, החיים יכולים להפתיע".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תאטרון הבימה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יבגניה דודינה

# data[].attributes.attachment_link.title
100 שנים להבימה: יבגניה דודינה חזרה למקום בו הכל החל

# data[].attributes.attachment_link.description
השם יבגני וכטנגוב אולי לא אומר הרבה לרבים מצופי התיאטרון בישראל, אבל עבור שחקני התיאטרון הלאומי הבימה מדובר באיש שבזכותו התיאטרון קיים. וכטנגוב, ממייסדי התיאטרון, היה שחקן ובמאי תיאטרון רוסי ממוצא ארמני, מתלמידיו של השחקן והבמאי הנודע קונסטנטין סטניסלבסקי. בביתו במוסקבה כונסה האסיפה המכוננת של תיאטרון הבימה ובה הודיעו באופן רשמי על הקמת התיאטרון.

# data[].attributes.headline
חנוך לוין פרק 2 - אורזי המזוודות, חפץ, לונדון, סרט תיעודי מצוין!

# data[].attributes.subject
חנוך לוין פרק 2 - אורזי המזוודות, חפץ, לונדון, סרט תיעודי מצוין!

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הערוץ הראשון

# data[].attributes.attachment_link.title
חיים שכדוגמתם עוד לא ראינו מעולם | חנוך לוין - פרק 2: הייאוש נעשה יותר נוח

# data[].attributes.attachment_link.description
הפרק השני "הייאוש נעשה יותר נוח", עוסק בילדות של חנוך לוין ובמקביל בתפיסתו החברתית. הילד שגדל בשכונת העוני של תל אביב, שאביו האהוב נפטר ואחיו האהוב ברח מהשכונה כדי לחיות את חייו, נאלץ להתמודד ביחד עם אימו עם קשיי פרנסה בלתי אפשריים, ויצא לעבוד בגיל 15.

# data[].attributes.attachment_link.description
כיצד יראו לקויי הראייה? ואיך ישמעו לקויי השמיעה? ומי יבין אותנו אם לא נהיה ברורים לכולם? אז....

# data[].attributes.headline
אז והיום- יונתן

# data[].attributes.subject
אז והיום- יונתן

# data[].attributes.headline
הלוגו המשותף לטינגלינק

# data[].attributes.subject
הלוגו המשותף לטינגלינק

# data[].attributes.headline
הלוגו למאה שנות

# data[].attributes.subject
הלוגו למאה שנות

# data[].attributes.headline
ארכיון תיאטרון הבימה

# data[].attributes.subject
ארכיון תיאטרון הבימה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
תיאטרון הבימה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עורך משנה: רמי סמו
דבר העורכת: | Words from the editor:

ב 15 באוקטובר 2010, בטקס פרסי הבימה, הושק אתר ארכיון הבימה. אתר זה נבנה על סמך חומר שבאיסופו החל לפני 60 שנה, יעקב רפאל ז"ל מוותיקי התיאטרון, והמשכו בעבודת איסוף ועריכה בה התחלתי עם כניסתי לתפקיד מזכירת התיאטרון ב 1978.

החומר הרב ששימרתי ואספתי במשך השנים מביא לידי ביטוי את חשיבותו של תיאטרון הבימה כגורם מרכזי בהתפתחות התרבות, האמנות, הספרות והשפה העברית מ 1917, באירופה, בארץ ישראל בתקופת הישוב, ומאז קום המדינה ועד היום.

האתר כולל פירוט כל הצגות התיאטרון מהצגתו הראשונה "נשף בראשית" באוקטובר 1918 ועד היום.

באתר פרטים על כ - 700 הצגות שהועלו בהבימה ועל כל היוצרים והשחקנים שלקחו בהן חלק: כ- 1800 שחקנים וכ- 1200 יוצרים: מחזאים, מתרגמים, במאים, מעצבי במה ותאורה, מוסיקאים, כוראוגרפים וכו'.

האתר כולל תמונות כרזות ורישומים, דפי הצגה, מספר הצגות לכל הפקה וביקורות.

העלאתו של האתר והעברת כל חומרי התיאטרון המצולמים לפורמט DVD התאפשרו בזכות תרומתם הנדיבה של עדנה וארנן גבריאלי שנרתמו למשימה מכל הלב.

אני מבקשת להודות לציפי זמיר על עזרתה בארכיון משך שנים , לאריק אביגדור מנהל מחלקת הסאונד והווידיאו בהבימה שהקים את השלד הראשון של אתר ארכיון הבימה וליחיאל קוריץ מחברת "תבונה" על תמיכתו הבלתי פוסקת מיום היווסדו של האתר.

תודה מיוחדת לצלמת נעמי שקולניק על ביצוע 1500 רפרודוקציות מתוך 150 הצגות התיאטרון.

חני זליגסון
ארכיון הבימה פתוח לקהל רחב ביום א' 10:00 - 12:00, ביום ג' 10:00 - 14:00 וביום ה' 14:00 - 18:00.

# data[].attributes.attachment_link.title
ארכיון תיאטרון הבימה : הבימה התיאטרון הלאומי - אתר הבימה

# data[].attributes.attachment_link.description
עורך משנה: רמי סמו דבר העורכת: | Words from the editor: ב 15 באוקטובר 2010, בטקס פרסי הבימה, הושק אתר ארכיון הבימה. אתר זה נבנה על סמך חומר שבאיסופו החל לפני 60 שנה, יעקב רפאל ז"ל מוותיקי התיאטרון, והמשכו בעבודת איסוף ועריכה בה התחלתי עם כניסתי לתפקיד מזכירת התיאטרון ב 1978.

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.headline
כיצד עורכים ריאיון? 

# data[].attributes.subject
כיצד עורכים ריאיון? 

# data[].attributes.body
הנחיות כלליות

# data[].attributes.headline
מבנה תחנת מידע

# data[].attributes.subject
מבנה תחנת מידע

# data[].attributes.body
קצת היסטוריה על אותם שני עשורים
מחזה בולט
שיר או כמה שירים שנקלטו בתרבות
שחקן בולט

שחקנית בולטת

קוריוזים כמו  - מטבע לשון בולט שנכנס לשפה,
מאחורי הקלעים (תלבושות, אמנות)
ראיון וידאו

# data[].attributes.headline
המסך עולה.... המתח גואה... :) דקה לתחילת ההצגה!! 

# data[].attributes.subject
המסך עולה.... המתח גואה... :) דקה לתחילת ההצגה!! 