# data[].attributes.body
1) Otroligt stora möjligheter!!! :-)
2) Möjlighet för positionering, diversifiering!
3) Nationellt men också globalt

# data[].attributes.body
Fråga 3:
- Gemensamt smak-språk skulle kunna förkorta produktutvecklingsprocessen om samtliga pratar samma språk.
- Om man kommunicerar på samma sätt inom processen samt hur man kommunicerar till konsument  - locka med mer än bara sött&salt, och istället kunna beskriva Slutprodukten bättre.
- Färdigrätter som exempel, behöver verktyg för att få fram flera typer av smaker än vad man ser idag. Samt att öka variationen - få dem mindre homogena och spännande och bättre och hälsosammare (eftersom RTE kommer att öka i framtiden).
- Hitta andra smaker än bara "salt,socker etc"
-

# data[].attributes.body
Viktigt att hinna hitta fel i produkten innan produkten når konsumenten.
Viktigt att ha en tränad panel och att vi har samma språk eller förstår vad konsumenten reagerar på.
Viktigt att förstå vilka typer av frågor man kan ställa i konsumenttest så att vi får begripliga svar som kan nyttjas i produktutvecklingen.
Viktigt att förstå kunden samt att kunna kommunicera smak.
Förstå konsumenttrender och vad det innebär sensoriskt för produkten.

# data[].attributes.body
1) Viktigt med en panel på arbetsplatsen. En bra blandning med människor med olika smakpreferenser.
2) Oftast blir unga tillfrågade. Interna paneler är oftast biased mot unga människor.
3) Rekommendation för att sätta ihop rätt blandning av smakinriktningar kön/ ålder/ bakgrund?
4) Hur kan man lättare få in sensorik-tänk in i hela företagets organisation? Hur får man alla engagerade i produktutvecklingen?
5) Hur ser sensorik upplevelserna ut på våra exprotmarknader?

# data[].attributes.body
1) Utbildning är en utmaning; mer utveckling; mera nytänk
2) Svårighet att hitta nya smakar
3) Intresse för sensorisk bedömning
4) Grundläggande intresse för sensorik inom organisationen
5) Grundläggande forskning/ analys av ostron och dess betydelse för smak/ sensorik
6) Grundläggande forskning/ granskning att koppla teknisk kunskap med psykologisk mat beteende
7) Samarbeten med andra företag
8) Hur ser konsumenttrenderna ut? Vilka trender kommer? Vilka är aktuella? Sverige? Norden? Globalt?

# data[].attributes.body
Fråga 1:
- Mer kunskap kring hur man utför sensoriska bedömningar
- Metoder lämpliga att använda

- Mer kunskap kring HUR man sätter ord på vad man känner och upplever, sensoriska beskrivningar

- Interna tester och beskrivningar av smaker fungerar ofta bra (internt utvecklat smak-språk), men behov av att utveckla smakspråk externt (mot kunder, konsumenter etc)

# data[].attributes.body
Hitta nya metoder för att göra en bättre och sensorik.
Metoder för att hitta olika fel i produkten.
Utbildning av bedömningsledare! Om bedömningsledare lägger upp och styr en bedömning på ett bra sätt så blir oftast bedömningen bra. Viktigt att också ta med psykologi hur man hanterar bedömare som inte håller måttet.
Utbildning i hur man skapar ett gemensamt språk mellan konsumenter och produktutvecklare eller hur man ska förstå och tolka olika sensoriska resultat.
Hur utvärderar man de sensoriska resultaten och hur kan man presentera/visualisera dem?

# data[].attributes.body
1) Grundläggande kunskaper och möjlighet att vidareutbilda sig.
2) Hur kan vi på ett enkelt sätt på tillgång till nya analysmetoder.
3) Kompetenshöjande insatser för företag. På nybörjarnivå resp utvecklingsnivå.
4) Utbildande insatser för panelledare.
5) Svårt att få en bra överblick över utbildningar. Hade varit bra med en plattform där man kan se vilka utbildningar som finns tillgängliga.
6) Hur omvandlar man smakkunskapen till den faktiska produkten.
7) Vid nya produkter - mindre socker, mindre salt, mer grönt - hur får vi fram produkter som smakar gott - trots "bättre" innehåll - nya vegetariska råvoror, vegetabiliska fetter, sockersubstitut (som sötad kostfiber mm). Hur kan vi jobba med hela smakbilden - textur, konsistens, smak etc...

# data[].attributes.body
1) Kommunikation och sensorik. Vilka uttryck attraherar konsumenten?
2)Kunskap om hur produkter med lägre sockerinnehåll, växtbaserade produkter kan attrahera konsumenter.
3) Förpackningsdesign för att signalera värden.
4)Framhäva smaker i hälsosamma hållbara produkter

# data[].attributes.body
Det är väldigt olika behov då panelerna rekryteras från hela företaget. att paneler kan säga mer än att det är gott, att kunna gå djupare än grundsmaker. framförallt att göra det tillräckligt ofta för att sätta ord på det. Kontinuitet.

Behov finns för samarbeten mellan företag för de som jobbar mer med sensorik (likt sveriges sensoriska nätverk)

# data[].attributes.body
Fråga 2:
- Många produkter anpassade till barn, men ej till äldre
- Vi är vana vid att "sött är gott" och så försvinner de subtila smakerna. Mer kunskap kring "hur sött det verkligen är".....förstå att andra smaker kan vara viktiga och behöver lyftas - informationshöjning
- Om inte speciell Target-group => viktigt då att panelen har bredd: Kön, Ålder, Demografi etc. med olika smak-preferenser, men också andra värdebaserade dimensioner: tex om Hälsa är viktigt för personen etc.

# data[].attributes.body
Flera av oss har inte tänkt på det.....
Brukar prata om detta i de grundläggande utbildningarna och utvärderar sen alla bedömare hur de ligger till i jämförelse med de andra bedömarna.
Gäller att vara uppmärksam nu om någon får påverkan på smaksinnet i samband med Covid 19.

# data[].attributes.body
1) Utmaningar och möjligheter att få in nya smaker, ex Youzu både utifrån olika kulturella bakgrunder, men även ålder - tex smakförstärkning mot äldre, eller en smak som barn gillar/tycker smakar gott.
2) Hur produktutveckla utifrån målgruppen på ett bra sätt?  3) Sensoriska labb vs tester i hemmiljö/verklig miljö?
4) Finns det utvecklade smakpaletter för olika målgrupper? Ex smakpreferenser för äldre? Barn? Olika matkulturer? Skulle vara spännande att ta del av!

# data[].attributes.body
1) Viktigt att arbeta med olika målgrupper
2) Mer fokus på barn och barnfamiljer
3) Inte tillräckligt idag
4) Förpackningsdesign skulle kunna anpassas mer efter målgrupp
5) Behövs mer anpassning för olika kulturella preferenser och åldrar, tugg- och sväljsvårigheter
6) Kryddning - en skala att kommunicera till konsument?

# data[].attributes.body
Det är inget vi jobbar aktivt med. Panelen får det spridning som teamen har. 25 till 65 år, 3-4 deltagare under pandemin, 7-10 innan pandemin.

När externa paneler används går det att gå direkt på målgrupper i tänkt åldersspann.

# data[].attributes.body
Om vi kan kommunicera svenska mervärden i form av sensoriska värden så skulle det öka attraktionskraften hos de svenska varorna.
Tänk om vi kunde prata om mat som vi pratar om vin?
Smak högre upp på agendan i kommunikationen.
Kommunicera matglädje är en konkurrensfördel.
Viktigt för varumärkesuppfattning.

# data[].attributes.body
om panelen kan sätta ord på mer än bara smak utan att även mekaniska delar går att kommunicera. Är fläsket tillräckligt tjockt? var går gränserna för definitionen av sidfläsk.

om vi kan addera mer tanke i framtagandet av produkter som också går att kommunicera så kan vi få konkurrensfördelar. En ny artikel i ett bassortiment ska fortfarande kunna addera något

# data[].attributes.body
Skriv i denna ruta
Spara genom att Uppdatera

# data[].attributes.body
För att bättre kunna guida konsumenten till rätt produkt/förväntan matupplevelse behövs mer kunskap.
Detta gör att det behövs en mer grundläggande förståelse för vad sensorik är inom hela organisationen, från inköpare till säljare.
Förpackningen är viktig och de ord som lyfts fram där är en del av den förväntande smakupplevelsen.
Företagets egna utbildningar är idag inte populära. Låta organisationen förstå att smak är viktigt för konsumentens återköp. Det är viktigt att investera i kunskap kring smak.
Det saknas oberoende mötesplatser där man kan få utbyta erfarenheter och "träna"  i sensorik.
Sveriges sensoriska nätverk kan vara en aktör att leda och utveckla detta, Sweden Food Arena kan vara en annan.

# data[].attributes.body
-Bra om alla kan prata samma "smak"språk inom företaget
-Även gemensamt språk i hela ledet, vid arbete vid private label tex
-Underlag/spec från kund med mer info kring vad för smakprofil de eftersöker. Som ett exempel, kund vill ha en chokladsmak på en produkt. Vad för choklad efterfrågas? Besk? Salt? Mjölkchoklad?
-Högre kunskap i organisationen med sensroriken, så man kan involvera dom man har omkring sig vid produktutveckling exempelvis.

# data[].attributes.body
-Grundläggande sensorikutbildning, bra om fler kan mer (utbildning ett krav för att delta i test)
-Förutsättningar att prata samma språk utifrån produkt
-Hur känslig man själv är för olika stimuli, lära känna sig själv och sina styrkor/begränsningar
-Mer avancerad utbildning för de som håller i sensoriken (kan bli ganska specifikt vad man vill lära sig utifrån person/företaget man jobbar på)
-Utbildning för chefer, så de förstår värdet av sensoriken och möjligheter med utveckling inom området

# data[].attributes.body
Smaken är extra viktig inom äldreomsorgen. Viktigt att även utbilda personalen om vikten av att addera smak och fett för att möta behovet. Detta kan man tänka på även i butik när det gäller färdigrätter som riktar sig till äldre.
Gällande barn är det viktigt att arbeta med en variation av smak och uppmuntra att prova nya smaker.
När det gäller att introducera nya råvaror kan det vara värdefullt att ta tillvara metoder som används för utveckling av mat som riktar sig till barn. Att arbeta med att införa beska som smak? För en bredare smakacceptens. Våga lyfta beska i kombination med hälsa.

# data[].attributes.body
-Olika bakgrund och erfarenheter är en styrka
-Kan man träna upp sin sensoriska förmåga för att hålla den stark trots högre ålder exempelvis?
-Behöver ej vara negativt, kan även vara en styrka med olika sensorik mellan individ och ålder för att spegla marknaden där produkten kommer ut
-Ingen av våra organisationer förhåller oss till det utan försöker använda de anställdas olika ålder/erfarenheter som en styrka

# data[].attributes.body
-Jobba målgruppsbaserat, nå ut till rätt målgrupp, kan vara svårt, t.ex. barn/äldre/kockar
-Endast delta i test om om man äter/konsumerar/gillar typen av produkt (och bra om man känner smak/doft)
-Kan vara svårt att nå målgrupper för t.ex. mer nyskapande produkter
-Annars kanske inte nåt specifikt förhållningssätt till t.ex. ålder

# data[].attributes.body
Bättre förståelse för smak och smakens betydelse bidrar till vassare produktutveckling som bidrar till ökad konkurrenskraft. Ska den lokala trenden hålla i sig behöver kunskapen om sensorik och smakens betydelse finnas även hos de mindre lokala producenterna. För bibehållen tillväxt av nationellt producerade råvaror och livsmedel.

# data[].attributes.body
-Förstår man sin kundgrupp bättre och de sensoriska preferenser/bakgrund kan man använda det för att producera anpassade produkter
-Kan vara ett säljargument
-Kompetens avgörande. Även för produktutvecklaren, att faktiskt ha tid till att testa/laborera

# data[].attributes.body
-Förmedla upplevelse ut mot kund, sensorik viktigt för marknadsföring
-Jobba så 'bra' som möjligt utifrån förutsättningarna, kräver kunskap för att få fram produkter som säljer bra och uppskattas av konsument, också viktigt för att attrahera professionella medarbetare