# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על פי הדיווח, השחקנים פגשו שתי תלמידות תיכון באירוע ובהמשך קיימו איתן יחסי מין בביתו של אחד מהם. טרם הוגשה תלונה למשטרה

במהדורת החדשות של "חדשות 13" ששודרה הערב (רביעי), דווח על פרשיית מין חמורה לכאורה בקבוצה מליגת העל בכדורגל. על פי הדיווח, למרות שעדיין לא הוגשה תלונה במשטרה, נבדק חשד לפיו שני כדורגלנים מוכרים מקבוצה גדולה בליגת העל, פגשו שתי קטינות בנות פחות מ-16 באירוע ובסיומו של הערב קיימו איתן יחסי מין.

לפי החשד, שני הכדורגלנים הבכירים החליפו מספרי טלפון עם שתי הנערות שלומדות בבית ספר תיכון ולאחר מכן הזמינו להן מונית ופגשו אותן אחרי האירוע בביתו של אחד מהם, שם קיימו יחסי מין.

ב"חדשות 13" הוסיפו שפרטי המקרה כבר הובאו לידיעת הנהלת בית הספר התיכון בו לומדות הנערות וכן לראשי ומנהלי קבוצת הכדורגל של השחקנים. מדובר בעניין ראשוני מאוד וכמובן שיש סיכוי גדול שהמשטרה תתחיל לחקור את הפרשה.

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות 13: "שני כדורגלנים בכירים קיימו יחסי מין עם קטינות" - וואלה! ספורט

# data[].attributes.attachment_link.description
על פי הדיווח, השחקנים פגשו שתי תלמידות תיכון באירוע ובהמשך קיימו איתן יחסי מין בביתו של אחד מהם. טרם הוגשה תלונה למשטרה במהדורת החדשות של "חדשות 13" ששודרה הערב (רביעי), דווח על פרשיית מין חמורה לכאורה בקבוצה מליגת העל בכדורגל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ח"כ מאיר כהן ביקש חוות דעת משפטית בנושא ביטול חוזה השכירות לזוג ממוצא אתיופי בנתניה, בעקבות הפרסום בוואלה! NEWS. "המדינה לא עושה די למיגור הגזענות, ההיפך הוא הנכון", טען כהן. עמותת "פידל" לשילוב יוצאי אתיופיה: "אדם שמביע גזענות כזו צריך לשלם את המחיר"

אחרי הפרסום בוואלה! NEWS על ביטול השכירות לזוג ממוצא אתיופי בנתניה, חבר הכנסת מאיר כהן ("יש עתיד") ביקש אתמול (רביעי) חוות דעת משפטית בנושא. "הריח שעולה מהכתבה הוא ריח חריף מאוד של גזענות ברמה הכי צינית ומרושעת", אמר כהן. "המדינה לא עושה די למיגור הגזענות - ההיפך הוא הנכון. היא עוצמת את עיניה ומפעם לפעם יש טיפול במקרה נקודתי. הבעיה היא לא מקרה כזה או אחר, אלא הלך הרוח שאותו יש לגדוע מהשורש".

מנכ"לית עמותת "פידל" העוסקת בחינוך ושילוב חברתי על יוצאי אתיופיה, מיכל אברה סמואל, טענה כי "המקרה המזעזע של אי-השכרת דירה לזוג עקב מוצאו, דרוש הפעלת סנקציות כנגד גילויי גזענות מסוג זה. אדם שמביע גזענות כזו צריך לשלם את המחיר". אברה סמואל הוסיפה כי לפני כמה שנים יצאה הקהילה האתיופית להפגין בקריית מלאכי בעקבות מקרה דומה. "כמו אז, כך היום, אנו לא נשתוק על אירועים מסוג זה ואנחנו דורשים לטפל באירועים חמורים שכאלה ולמצות את הדין עם השוכר", אמרה.

עוד בוואלה! NEWS:
סקר וואלה! NEWS: נתניהו שומר על כוחו, גנץ מקפיץ את המחנה הציוני
"משחק האומץ" של רוי נגמר באסון: "טלטלה גדולה לבית הספר"
המוות הטרגי של המקורבת ללבייב: "זו לא התאבדות, זה רצח"

עוד באותו נושא

"מוטרד מהריח של האינג'רה": ביטל את חוזה השכירות לזוג ממוצא אתיופי

שלשום פורסם כי בעלי דירה מנתניה ביטלו את החוזה לזוג שוכרים ממוצא אתיופי בטענה כי הם "מוטרדים" מהריח של מאכל האינג'רה. לאחר שחתמו על החוזה והעבירו את השיקים עבור שכר הדירה, אליה היו עתידים להיכנס בתחילת חודש ינואר, התקשר השוכר אל שרה ארגאו לוודא אם היא מכינה את "כל המאכלים של העדה". ארגאו סיפרה לו כי מדי פעם היא מביאה אינג'רה מאמה ובתגובה החליט הבעלים שהזוג לא יוכל להיכנס לדירה והחזיר להם את התשלום.

"הוא התקשר לוודא איתי אם אני מכינה את 'כל המאכלים של העדה'", סיפרה. "לא הבנתי למה הוא מתכוון, והוא חזר ושאל על המאכלים ועל הריחות. מאוחר יותר הוא שלח לי הודעה שהתכוון לאינג'רה. הסברתי לו שאני לא מכינה, אך מדי פעם אני מביאה מאימא שלי. לאחר שאמרתי את המילים הללו, הוא החליט שאנחנו לא יכולים להמשיך בתהליך. הסברתי שאין לי כל בעיה לא להביא הביתה אם זה ממש בעייתי, אך הוא ביקש סליחה ואמר שאשתו תחזיר לנו את כל השיקים שלנו".

ארגאו אמרה כי בהמשך התקשרה אליה בעלת הדירה ובן זוגה שוחח עמה. בשיחה אמרה לו כי בעבר גרה בבניין שכנה שהכינה מאכלים אתיופיים, וטענה כי "אם הייתה להם אפשרות הם היו בורחים". עוד אמרה בעלת הדירה כי "אם הייתה לי אפשרות להוסיף את זה בחוזה, הייתי מוסיפה, אבל מי היה מבטיח לי שלא תבשלו שם את זה". היא התנצלה וניתקה את השיחה. "אני בהלם, מזועזעת ומקווה שזה יגיע לאן שזה צריך להגיע. די לגזענות", אמרה ארגאו.

# data[].attributes.attachment_link.title
סערת ביטול השכירות לזוג האתיופי בנתניה: "ריח חריף של גזענות" - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
ח"כ מאיר כהן ביקש חוות דעת משפטית בנושא ביטול חוזה השכירות לזוג ממוצא אתיופי בנתניה, בעקבות הפרסום בוואלה! NEWS. "המדינה לא עושה די למיגור הגזענות, ההיפך הוא הנכון", טען כהן. עמותת "פידל" לשילוב יוצאי אתיופיה: "אדם שמביע גזענות כזו צריך לשלם את המחיר"

# data[].attributes.attachment_link.title
לזה אין תקציב: תנועות הנוער בסכנת הפסקת פעילות

# data[].attributes.attachment_link.description
למרות הפניות והבקשות, עשרות אלפי חניכי תנועות הנוער נזרקים ממשרד אחד לשני ולא מקבלים את התקציב שחסר להם כדי לפעול השנה. יו"ר ועדת הכספים: אפעל להעביר להן כמה מיליוני שקלים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אלפי בני נוער, תושבים ואורחים - משתתפים היום (ו') במצעד הגאווה הראשון בכפר סבא. המצעד התאפשר בשוך סערה סביב דרישות אבטחה מחמירות ויש שיאמרו פוגעניות שהציבה המשטרה והגיעה לפתחו של בג"ץ. שמונה מצעדים נוספים צפויים בחודשיים הקרובים מבאר שבע ועד חיפה, הגדול והמפורסם בהם ייערך בעוד שבוע בתל אביב.

מאיה חגי, אחת העותרות לבג"ץ, תלמידת י"ב וחניכה ב"איגי", אמרה: "המצעד חשוב לי כי אני יודעת שיש נוער בגיל חטיבה שנמצא בארון. עצם זה שהוא רואה שברחוב הראשי יש מצעד גאווה זה מחזק את הביטחון שלו - כשהוא רואה שיש כל כך הרבה אנשים בעיר שתומכים בו". היא אף ציינה מחקרים שהוכיחו את אפקט מצעד הגאווה בעיר. "אני רוצה לחיות בעיר שאפשר להניף בה דגל גאווה ברחוב. לא יכול להיות שלא יהיה לנו מקום בטוח גם בשרון אלא רק בתל אביב".

אורן בן נתן, בן 18, יצא מהארון בגיל 16: "מגיל 14 ידעתי שאני להט"ב. אם היה מצעד גאווה בעיר שלי בתקופה שבה יצאתי מהארון היה לי הרבה יותר קל. זה קודם כל עניין של נראות, להגיד שאנחנו כאן, אנחנו קיימים". אמו של אורן, אורנה: "הגעתי למצעד כדי לתמוך בבן שלי. לכל בן אדם יש זכות להיות מה שהוא, ואין בכלל משמעות לזהות המינית שהוא בוחר".

ליאם דיאמנט, חניכה בת 15 בצופים וב"איגי", יצאה לפני שנה וחצי מהארון: "תמיד כשחושבים על מצעד גאווה חושבים על תל אביב וכל הריקודים והמשאיות. היה לנו חשוב להראות שיש קהילה גם מחוץ לתל אביב, מנסים להסתיר אותנו ולשים אותנו מאחורי גדרות".

יותם לוי אמר: "אני לא יכול לתאר עד כמה האירוע הזה חשוב עבורי. הנערות והנערים של איגי כפר סבא הוכיחו שעם גרגר של אמונה אפשר להזיז הרים".

נגה פישמן, בת 18, אחת מהמארגנות: "מצעד הגאווה הראשון בכפר סבא הוא הדבר הכי גדול שיצא לי לעבוד עליו. אני מאושרת שהצלחתי יחד עם המשפחה השנייה שלי לשמח כל כך הרבה אנשים ולעשות היסטוריה".

נטע מגידוב, בת 17, סיפרה: "הפרויקט המטורף הזה גרם לי להרגיש הכי שייכת שיש ונתן לי כוח לעמוד מאחורי העקרונות שלי. אני שמחה לשמוע מאנשים שזה עזר להם גם בתהליך שלהם".
מצעד הגאווה בכפר סבא החל כיוזמה של כ-50 נערות ונערים להט"ב, חניכים בארגון הנוער הגאה "איגי". את ההחלטה לצעוד לראשונה בגאווה בעיר שלהם קיבלו לאחר שאחד מחניכי הקבוצה, צעיר טרנסנג'דר, הותקף באלימות בעת שעשה את דרכו בחזרה מפעילות במועדון, בשל זהותו המגדרית. המארגנים אמרו כי באמצעות המצעד הם מבקשים להקנות לעצמם ולקהילה הגאה בעיר תחושת ביטחון ושייכות במרחב הציבורי.
כשפנו החניכים למשטרה בבקשה לקבל אישור למצעד הגאווה, היא דרשה להציב על חשבונם גידור בגובה שני מטר לאורך מסלול המצעד, וכלי רכב כבדים (אוטובוסים או משאיות) שיחסמו את הצמתים הנושקים לציר התהלוכה. עלות הגידור וחסימת הצומת נאמדו בסכום של כ-24 אלף שקלים.

בעקבות דרישה זו הגישו המארגנים עתירה לבג"ץ נגד מפקד מרחב השרון במשטרה. את העתירה הגישו שלוש חניכות ושני מדריכים ב"איגי" בכפר סבא, האגודה לזכויות האזרח והאגודה למען הלהט"ב, באמצעות עו"ד ספיר סלוצקר-עמראן.

בעתירה נטען כי התנאים שמציבה המשטרה מהווים מעמסה כספית בלתי סבירה ופוגעים שלא כדין בזכותם של בני הנוער לחופש הביטוי והמחאה. עוד נטען כי האחריות להבטיח את שלומם של המשתתפים במצעד ואת זכותם לחופש הביטוי מוטלת על המשטרה, ועליה לשאת בכל ההוצאות הכרוכות בסידורי האבטחה הנדרשים, ולא להטילן על המפגינים.

יומיים לאחר הגשת העתירה, הודיעה המשטרה כי היא חוזרת בה מדרישותיה כלפי המארגנים וכי תישא בעלויות האבטחה של המצעד. לפיכך העתירה נמחקה והוחלט על קיומו של המצעד, שעמד בפני סכנת ביטול, כמתוכנן.

# data[].attributes.attachment_link.title
אלפים במצעד הגאווה הראשון בכפר סבא: "לכל אחד זכות להיות מי שהוא"

# data[].attributes.attachment_link.description
אלפי בני נוער, תושבים ואורחים - משתתפים היום (ו') במצעד הגאווה הראשון בכפר סבא. המצעד התאפשר בשוך סערה סביב דרישות אבטחה מחמירות ויש שיאמרו פוגעניות שהציבה המשטרה והגיעה לפתחו של בג"ץ. שמונה מצעדים נוספים צפויים בחודשיים הקרובים מבאר שבע ועד חיפה, הגדול והמפורסם בהם ייערך בעוד שבוע בתל אביב.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משפטו של ראש הממשלה בנימין נתניהו ייפתח היום (א') ב-15:00 בצהריים בבית המשפט המחוזי בירושלים עם הקראת כתב האישום נגדו. השופטים יוודאו שראש הממשלה מבין את תוכנו של כתב האישום בגין עבירות שוחד, מרמה והפרת אמונים ב תיק 1000 (תיק המתנות), תיק 2000 (שיחות נתניהו-מוזס) ו תיק 4000 (בזק-וואלה). מהשעה 14:00 יעביר ynet משדר מיוחד.

לצד נתניהו: שרים ופעילים שיגיעו בעשרות אוטובוסים

הגבלת משתתפים ושידור במעגל סגור: סדרי הדיון

מיהם השופטים, מה הלו"ז הצפוי - ועוד שאלות ותשובות

לקריאת כתב האישום המלא - לחצו כאן

נתניהו חויב להתייצב בפני בית המשפט לאחר שמוקדם יותר השבוע נדחתה בקשתו לקבלת פטור. השופטים רבקה פרידמן-פלדמן, עודד שחם ומשה בר-עם קבעו שבאולם בית המשפט ינכחו רק ארבעת הנאשמים (נתניהו, בעל השליטה בבזק לשעבר שאול אלוביץ', רעייתו איריס ומו"ל "ידיעות אחרונות" נוני מוזס) ונציג אחד מכל צוות סניגורים. זאת כדי לעמוד בדרישות משרד הבריאות.

המשפט ייפתח כמעט ארבע שנים לאחר הודעתו של היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט ביולי 2016 כי מתקיימת בדיקה רשמית בנושא ראש הממשלה. כחמישה חודשים לאחר מכן נפתחה חקירה פלילית בתיקים 1000 ו-2000 ובינואר 2017 נחקר ראש הממשלה לראשונה באזהרה. בחודש יוני באותה שנה, חקירה של הרשות לניירות ערך נגד חברת בזק, שתהפוך בהמשך לתיק 4000, הפכה אף היא לגלויה. במוקד החקירה: רכישת מניות יס על ידי חברת בזק בשנת 2015 והאישום לפיו נתניהו השתמש בסמכותו כשר התקשורת כדי לאשר את העסקה שבה גרף אלוביץ' רווח של 680 מיליון שקל.

בפברואר 2018 הודיעה המשטרה על סיום החקירה בתיקים 1000 ו-2000. כמה ימים לאחר מכן ערכה המשטרה מעצרים ראשונים בתיק 4000. בתקופה שבה נחקרת הפרשה שלושה ממקורבי נתניהו חתמו על הסכמי עד מדינה בתיק: יועץ התקשורת של משפחת נתניהו בעבר ניר חפץ, מנכ"ל משרד התקשורת לשעבר שלמה פילבר וראש הסגל במשרד ראש הממשלה ומנהל לשכתו של נתניהו בעבר ארי הרו. החקירה בתיק הסתיימה בתחילת דצמבר 2018 עם המלצה של המשטרה להעמיד את ראש הממשלה לדין.
בתחילת אוקטובר האחרון נערך לנתניהו שימוע במשרד המשפטים. ההחלטה להאשים את נתניהו התקבלה בסוף חודש נובמבר. בנאום שנשא אז היועץ המשפטי לממשלה אמר כי הוא קיבל את ההחלטה "בלב כבד, אך בלב שלם". מנדלבליט אמר כי "יום שבו היועמ"ש מחליט על כתב אישום נגד ראש ממשלה מכהן בגין עבירות חמורות הוא יום קשה ועצוב מבחינת הציבור בישראל - ומבחינתי באופן אישי". בסוף ינואר השנה הוגש כתב האישום נגד נתניהו לבית המשפט.
תיק 4000, היחיד שבו נתניהו מואשם בשוחד, עוסק ביחסים שבין ראש הממשלה נתניהו ושאול אלוביץ', בעל השליטה בקבוצת בזק. אלוביץ' רצה לבצע עסקאות שדרשו אישורים רגולטוריים, וביקש לקדם אותם באמצעות סיקור חיובי של נתניהו באתר "וואלה", שהיה בבעלות קבוצת בזק. מבחינת הפרקליטות, הסיקור החיובי הוא שוחד, והתמורה שנתניהו נתן - קידום עסקאות של בזק.

בכתב האישום נכתב כי בתקופה שבין דצמבר 2012 ועד ינואר 2017, היה נתניהו בעל סמכות להעניק אישורים והיתרים לפעולות עסקיות שונות שבוצעו על ידי קבוצת בזק מתוקף תפקידו כראש ממשלה, ולאחר מכן גם מתוקף תפקידו כשר התקשורת. כן הייתה לנתניהו יכולת השפעה על נושאים שלטוניים הנוגעים לקבוצת בזק - כמו עסקת יד 2, רפורמת השוק הסיטונאי ועסקת בזק-יס.

בתקופה זו היה אלוביץ' בעל השליטה בקבוצת בזק, ובשל כך היה בעל יכולת השפעה על אופי וטיב הפרסומים החדשותיים באתר "וואלה" שבשליטת בזק. עוד נכתב בכתב האישום כי תחום הסיקור התקשורתי היה בעל משמעות רבה עבור נתניהו ובני משפחתו, והוא ייחס לו חשיבות מכרעת בכל הקשור לעתידו הפוליטי.

לכן, לפי הפרקליטות, נוצרה בין נתניהו לאלוביץ' מערכת יחסים של "תן וקח", שהתבססה על הבנתם המשותפת כי כל אחד מהם מחזיק באינטרס משמעותי שהצד השני הוא בעל יכולת לקדמו. במסגרת זו, בארוחת ערב משותפת שקיימו בני הזוג נתניהו עם בני הזוג אלוביץ', בסוף 2012, במהלך מערכת הבחירות לכנסת ה-19, סוכם כי נתניהו ורעייתו יוכלו להפנות לבני הזוג אלוביץ' דרישות הנוגעות לאופן הסיקור התקשורתי שלהם באתר "וואלה".

בתוך כך, ובמקביל לדרישות שהפנה לאלוביץ' בקשר לסיקור באתר "וואלה", עסק נתניהו מתוקף תפקידיו הציבוריים בכמה מקרים בענייניו הרגולטוריים של אלוביץ', וביצע פעולות שקידמו אינטרסים עסקיים משמעותיים שלו, שהיקפם נאמד בסכומי עתק. לפי כתב האישום, את פעולותיו לטובת אלוביץ' עשה נתניהו בתמורה לטובות ההנאה שלקח מבני הזוג אלוביץ' בתחום הסיקור, תוך שנהג במשוא פנים והעמיד עצמו בניגוד עניינים בין תפקידיו הציבוריים לבין ענייניו הפרטיים ותוך סטייה מן השורה.

במרכז תיק זה עומדות השיחות בין ראש הממשלה נתניהו לנוני מוזס. היועמ"ש החליט להגיש נגד נתניהו כתב אישום בגין עבירות מרמה והפרת אמונים. סעיף האישום נגד מוזס הוא הצעת שוחד.

על פי כתב האישום, נתניהו ייחס לסיקור התקשורתי שלו ושל משפחתו "חשיבות מכרעת בכל הקשור לעתידו הפוליטי, ובפרט בתקופת בחירות". על רקע זה, ובצל מה שמתואר כ"יחסי יריבות עמוקה" בין השניים, נערכו בשנים 2014-2008 שלוש סדרות של פגישות שבהן עלה נושא הסיקור של נתניהו ובני משפחתו בכלי התקשורת שבבעלות קבוצת "ידיעות אחרונות", כמו גם האפשרות להטיל מגבלות על החינמון "ישראל היום".

סדרת הפגישות האחרונה לפי כתב האישום התקיימה בסוף 2014 - כשברקע הדיונים סביב הצעת החוק לקידום ולהגנת העיתונות הכתובה בישראל (שנודע גם כ"חוק ישראל היום") שהוביל חבר הכנסת לשעבר איתן כבל, במטרה לחייב גביית תשלום עבור כל עיתון יומי בעל תפוצה רחבה. שתיים מאותן פגישות הוקלטו על ידי מנהל לשכתו של נתניהו, ארי הרו, ללא ידיעת מוזס.

נתניהו, נטען בכתב האישום, "ניצל את הצעת השוחד של מוזס ואת הבנתו כי יש בכוחו להשפיע באופן מהותי על קידום החקיקה כדי להמשיך את השיח עימו במטרה לגרום למוזס להשפיע על אופן סיקורו של הנאשם נתניהו בכלי התקשורת מקבוצת 'ידיעות אחרונות' בתקופת הבחירות, ולהימנע מפרסומים שליליים שיפגעו בו או במשפחתו, ובכך לשפר משמעותית את סיכוייו לשוב ולהיבחר לראשות הממשלה. בעשותו כך ניצל נתניהו את כוח המשרה על מנת לקבל טובת הנאה אישית, ופגע מהותית בטוהר המידות בשירות הציבורי ובאמון הציבור בו".

לגבי מוזס נקבע בכתב האישום כי הוא "הציע והבטיח לנאשם נתניהו מתת בדמות שינוי ניכר לטובה באופן סיקורו ב'ידיעות אחרונות' וב-ynet ושינוי לרעה באופן הסיקור של יריביו הפוליטיים, בדרך שתבטיח שוב את בחירתו לראשות הממשלה, וכל זאת בעד הפעלת כוחו השלטוני כראש הממשלה לקידום חקיקה בעלת השלכות כלכליות משמעותיות עבור הנאשם מוזס".

במרכז תיק 1000 עומדות מתנות שקיבל הזוג נתניהו על בסיס קבוע משני אנשי עסקים. על פי כתב האישום בתיק, מאוקטובר 2011 ועד דצמבר 2016, קיבלו בנימין נתניהו ורעייתו שרה מאיש העסקים ארנון מילצ'ן טובות הנאה שונות. עוד עולה מהאישום כי ב-2013 הכיר מילצ'ן לנתניהו את איש עסקים האוסטרלי ג'יימס פאקר, ובשנים 2016-2014 קיבלו נתניהו ורעייתו מפאקר טובות הנאה שונות גם כן.
בכתב האישום נטען כי טובות ההנאה ממילצ'ן ומפאקר, שכללו קופסאות סיגרים ומארזי שמפניות, ניתנו לזוג נתניהו באופן רציף, במענה לבקשות ואף דרישות, בין היתר באמצעות משלוחים, גם כאשר מילצ'ן ופאקר לא שהו בישראל, עד כדי כך שהפכו למעין "קו אספקה". היקף טובות ההנאה הצטבר לסך של 690 אלף שקל, והם ניתנו לנתניהו בזיקה לתפקידיו הציבוריים ולמעמדו כראש ממשלת ישראל. לפי כתב האישום, מעשים אלה של נתניהו הם "מעשי הפרת אמונים הפוגעים פגיעה מהותית באמון הציבור ובטוהר המידות. זאת, בכך שקיים במשך שנים מערכת יחסים פסולה עם מילצ'ן ופאקר במסגרתה קיבל יחד עם רעייתו טובות הנאה בהיקפים גבוהים מאוד, בזיקה לתפקידיו הציבוריים של נתניהו ולמעמדו כראש ממשלת ישראל". עוד נכתב כי נתניהו ביצע "מעשי הפרת אמונים הפוגעים פגיעה מהותית באמון הציבור, בטוהר המידות ובתקינות המעשה המינהלי בכך שפעל במילוי תפקידיו הציבוריים בניגוד עניינים חריף ומתמשך בין מחויבותו האישית למילצ'ן לבין מחויבותו לציבור. הנאשם נתניהו פעל להסתרת טובות ההנאה אותן קיבל ממילצ'ן ומפאקר, ובכלל זה נמנע מלהצהיר בפני מבקר המדינה על ניגוד העניינים בו היה מצוי כתוצאה מקבלת טובות ההנאה וקשריו האישיים עם מילצ'ן".

# data[].attributes.attachment_link.title
3 תיקים, ראש ממשלה אחד: משפט נתניהו יוצא לדרך

# data[].attributes.attachment_link.description
שוחד בתיק 4000, מרמה והפרת אמונים בפרשות 1000 ו-2000: כמעט 4 שנים אחרי שמנדלבליט הודיע כי מתקיימת בדיקה רשמית בענייניו של רה"מ - משפטו יחל היום ב-15:00. רגע לפני הדיון הראשון: עיקרי האישומים בכל אחד מהתיקים. מהשעה 14:00: משדר מיוחד ב-ynet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חזרה ללימודים - וחזרה למחאת המכנסיים הקצרים: לאחר הפרסום אתמול ב-ynet על כך שתלמידות מחטיבת ביניים ממלכתית ב רעננה לא הוכנסו לכיתות משום שלבשו "מכנסיים קצרים מדי", אף שמידות החום הגיעו לכ-40 מעלות, בנות בבתי ספר בעמק חפר ובגדרה הצטרפו למאבק - והגיעו הבוקר (שלישי) ללימודים עם מכנסיים קצרים. התוצאה הייתה דומה, וגם הן לא הורשו להיכנס לכיתות. "הוציאו אותנו אחת-אחת, זה משפיל ומעליב. אנחנו רוצות שוויון", הן אמרו.

במשרד החינוך מטילים את האחריות על מוסדות הלימוד: "קוד הלבוש מצוי בסמכות ובאחריות בתי הספר. משרד החינוך סומך על מנהלי בתי הספר שהם מפעילים את מיטב שיקול דעתם בסוגיה זו".

"אנחנו כבר שנתיים במשא ומתן עם הרכזת לגבי אורך המכנסיים, והיא אישרה אורך מסוים", סיפרה תלמידה מעמק חפר. "בעקבות המקרה ברעננה החלטנו למחות, והבוקר עשרות תלמידות הגיעו עם מכנסיים קצרים. לא קצרים מדי שחושפים חלקי גוף אינטימיים. השוונו אותם למכנסיים שהבנים לובשים והם באותו אורך. אפילו צילמנו כדי להוכיח שזה אותו הדבר".

התלמידות טענו כי ספגו ביקורת מצד ההנהלה על אורך המכנסיים: "הם פשוט עמדו ובדקו אותנו. לאחת מהן, שלבשה מכנס בדיוק באותו הדגם והאורך של הבנים, אמרו שהוא קצר מדי", סיפרה אחת מהן. "במקרה אחר, באמצע השיעור המורה אמרה לתלמידה לעמוד ולהסתובב מול כל התלמידים. היא בדקה את אורך המכנס ואמרה שהוא קצר מדי, שזה לא מוצא חן בעיניה ושלא נעים לה לראות את זה".

לדבריה, לא פחות מ-50 תלמידות נותרו מחוץ לכיתות. "חם מאוד היום, גם אתמול היה חם מאוד וחזרנו מותשות מבית הספר. אנחנו לא מבינות למה זה אסור לנו, אז מה אם הברך חשופה. למה אנחנו צריכות לכסות את הרגליים והבנים לא? מרגיז מאוד שכבר שנתיים אנחנו מדברות על הנושא הזה וכלום לא נעשה. זו אפליה על רקע מגדרי, העמידו אותנו ומדדו אותנו. זה מעליב ומשפיל".

מהמועצה האזורית עמק חפר נמסר בתגובה: "ראש המועצה ד"ר גלית שאול, הנהלת המועצה ואגף החינוך, מתנגדים בתוקף לאכיפת קוד לבוש על רקע מגדרי ואף יצאו בפרסומים והנחיות בנושא בעבר, לרבות בימים האחרונים. בעקבות המקרה, מדיניות המועצה חודדה שוב לכל מנהלות ומנהלי בתי הספר בעמק. המקרה המדובר מטופל באופן אישי על ידי מנהל בית הספר על מנת שהדבר לא ישוב".

בתוך כך, כמה מתלמידות בית הספר בעמק חפר התראיינו הבוקר בנושא לאולפן ynet, בהן נווה בר יוסף, נועה עראקי כהן, זהר שורק וטל מעיין. "החלטנו בקבוצת הבנות של השכבה לבוא כולנו במכנסיים קצרים, ואז לרכזת שלנו לא יהיה מה להגיד", סיפרה בר יוסף. "אבל היא הוציאה אותנו אחת-אחת מהבניין, אמרה שהאורך לא מתאים לה. היא פשוט השאירה אותנו בחוץ, ובעצם אנחנו לא יכולות ללמוד".

חברתה של בר יוסף הוסיפה: "אתמול היינו ממש על סף עילפון. היה לנו חם מאוד, סבלנו מאוד, היינו על סף דמעות. לא ידענו מה לעשות עם עצמנו". עם זאת, התלמידות ציינו כי לא מדובר רק בגל החום הכבד, אלא בעקרון השוויון: "גם לנו מגיעה הזכות לבוא ללימודים עם מכנסיים קצרים".

כאמור, גם בגדרה הצטרפו למאבק. כמה תלמידות בשכבת י' בבית הספר "דרכא בגין" הגיעו למוסד החינוכי לבושות במכנסיים קצרים - אולם גם הן לא הורשו להיכנס לכיתות הלימוד, ונשלחו לבתיהן כדי להחליף בגדים.

נטעאל ברק בת ה-16, תלמידת כיתה י', סיפרה ל-ynet: "כבר כמה שנים שאנחנו מנסות לשנות את המצב. ראינו את המחאה של הבנות ברעננה, העלינו את הנושא בקבוצת הוואטסאפ השכבתית, והחלטנו לבוא גם כן עם מכנסיים קצרים".

לטענתה, היא וחברותיה נעצרו בכניסה לבית הספר. "המנהלת פשוט הוציאה אותנו, היא לא הקשיבה למה שהיה לנו להגיד. היא ראתה שהבנות נכנסות עם מכנס קצר, בזמן שהבנים לבשו מכנס קצר עוד יותר, ופשוט שלחה אותנו הביתה".

לדברי ברק וחברותיה, המנהלת קראה להתנהגותן "פרובוקציה מיותרת" וסירבה להקשיב לטענותיהן. "נמאס לנו, אנחנו רוצות שישמעו אותנו, שלא ישתיקו את הקול שלנו. אני מאמינה שגוף של בת זה לא משהו שאמור לעניין אף אחד אחר, לא משהו שאמור לשדר מיניות ולא אמורים להסתכל על זה בכלל בצורה כזו, אלא כמשהו שוויוני בלי קשר למגדר".

היא הוסיפה: "המנהלת אמורה להיות איתנו בזה, נשים אמורות להיות בעד בנות ולעודד שוויון".

מבית הספר בגדרה נמסר בתגובה: "בבית הספר פועל זה שנים תקנון אורחות חיים ובו התייחסות, בין השאר, לקוד לבוש המקובל במוסד חינוכי. התקנון נאכף באופן שוויוני תוך דיאלוג מתמיד עם התלמידים ועם הוריהם. בית הספר ימשיך לקדם אקלים מיטבי המבוסס על שוויון ודיאלוג לרווחת קהילת בית הספר".

כפי שצוין, ל-ynet נודע אתמול כי חלק מהתלמידות בחטיבת הביניים "אלון" ברעננה לא הורשו להיכנס לכיתות, היות שלפי ההנהלה - המכנסיים שאיתם הן הגיעו לבית הספר הממלכתי בשרב הכבד היו קצרים מדי. בעקבות החלטת ההנהלה פרצה סערה בקבוצת הוואטסאפ של בית הספר.

"כולם נגד הכפייה הזאת ונגד אי השוויון", אמר ערן אורבך, אב לתלמידה. "למה בנים עם מכנסים קצרים נכנסים לכיתות ובנות לא? למה אחרי חודשיים בבית, כשסוף-סוף חוזרים ללימודים, מערימים קשיים על הבנות? אני כהורה, וגם הורים אחרים, לא מסכימים שהבנות ילבשו מכנסיים קצרים מאוד וחשופים - אבל רואים בצילומים שהמכנסיים שהבנות לובשות הם הולמים".

מוקדם יותר היום סיפרה רוית ורד, אמה של התלמידה קאי ב"אלון", על שאירע: "יום לפני, בקבוצה הכיתתית, ביקשנו שיאפשרו לבנות להגיע עם מכנסיים קצרים בעקבות הנחיות הבריאות בנוגע לעטיית מסכה ולימודים עם חלונות פתוחים. לא ביקשנו לשנות את התקנון, אלא שיתחשבו בשבוע החם הזה. כמובן שנענו בשלילה, אבל כמה הורים התעקשו והחלטנו בכל זאת לשלוח את הבנות עם מכנסיים קצרים.

"כשהן הגיעו, הבנו שאמנם נתנו להן להיכנס לבית הספר - אבל לא הכניסו אותן לכיתה משום שזה בניגוד לחוזה מנכ"לית משרד החינוך. יש מדרג של פעולות מצד ההנהלה אם התלמיד מופיע ללא תלבושת. קודם כל רישום במזכירות, בפעם השנייה שיחה עם התלמיד או התלמידה, בפעם השלישית שיחה עם ההורים, ופעם רביעית למצוא לו מקום בבית הספר".

הבת קאי הוסיפה: "גם היום הגעתי עם מכנסיים קצרים, כמו הרבה בנות. ושמו אותנו בכיתה שהמזגן בה לא ממש עבד, ועשו לנו שיחה עם המנהלת. כועסים עלינו ומנסים בערך להבין מה קרה, אבל לא לגמרי מקשיבים לנו".

רן שי, מזכ"ל מועצת התלמידים הארצית, התייחס לדברים בריאיון לאולפן ynet: "בואו נקרא לילד בשמו - יש פה אפליה ברורה בין גברים לבין נשים בבתי הספר. זה מגיע מפרימיטיביות, לא ברור מאיפה. אין באמת שוויון, מבחינתי זה לא יכול להיות ככה. אנחנו בשנת 2020 וישראל מתיימרת להיות מדינה ליברלית ונאורה. אין מקום לזה".

שי חושב שהפתרון הוא לדבר: "פשוט לדבר, שבית הספר יחד עם מועצת התלמידים הבית-ספרית יחליטו על התקנון ביחד וגם יאכפו אותו בצורה שוויונית. זה הפתרון".

עם זאת הוא ציין: "אם נראה שהדבר ימשיך - נשקול את צעדנו. יש לנו הרבה אפשרויות".

# data[].attributes.attachment_link.title
מחאת המכנסיים הקצרים בבתי הספר מתרחבת: "אנחנו רוצות שוויון"

# data[].attributes.attachment_link.description
לאחר הפרסום ב-ynet על הסירוב להכניס לכיתות תלמידות ברעננה שלבשו "מכנסיים קצרים מדי", בנות בבתי ספר נוספים הצטרפו למאבק. בעמק חפר כ-50 בנות מכיתה ט' נאלצו להישאר בחצר, בגדרה בנות נשלחו הביתה: "המנהלת אמורה להיות בעד שוויון". משרד החינוך: "קוד הלבוש - בסמכות בתי הספר"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(צילום: יונתן זינדל/ פלאש90)

ל תקנות הסגר הרבות שהממשלה אישרה הלילה (חמישי), יש גם תגי מחיר מאוד ברורים הנעים בין 500 שקלים ל-5,000 שקלים. הסכום, כאמור נקבע על פי חומרת העבירה, כאשר יציאה מטווח ה-500 מטר שלא לצורך המטרות שאושרו היא העבירה הקלה ביותר. הפעלת עסק או מקום ציבורי בניגוד להנחיות, תעלה לכם 5000 שקלים.

ימים מורכבים לפנינו, נתניהו על הסגר השני (קרדיט: לע"מ)
הקנסות שנקבעו בתקנות הם:
500 שקלים: למי שיוצא ממקום מגוריו לפעילות שאינה מותרת בתקנות, למי ששוהה במקום ציבורי שלא לפי התקנות או בעסק שפתיחתו נאסרה או בחוף הים שלא למטרות ספורט.

1,000 שקלים: למי שמפעיל מקום ציבורי או עסק והכניס אדם שאינו עוטה מסכה. מפעיל מקום ציבורי או עסק שלא תלה שלט שמחייב עטיית מסכה או שלט שמירת מרחק, וכן מי שלא תלה שלט בכניסה למעלית עם מספר האנשים המותר.

2,000 שקלים: מפעילי מקום ציבורי או עסק שלא הגישו לרשות המקומית הצהרה שלפיה הוא עומד בתקנות (התו הסגול), מי שלא הציב מחיצה בדלפק התשלום ושלא סימן מקום על הרצפה לשמירת מרחק בתור.

2,500 שקלים: מי שלא יצרו מנגנון לוויסות כניסת קהל, למעט עובדי המקום ומי שלא הציב שילוט על מספר השוהים המותר במקום לפי התקנות.

5,000 שקלים: מי שהפעילו עסק או מקום בעצמם או באמצעות אדם אחר בניגוד לתקנות ו/או בניגוד להוראת רופא מחוזי שהורה על סגירתו.

מצאת טעות בכתבה? התוכן בכתבה מפר זכויות יוצרים שבבעלותך? נתקלת בפרסומת לא ראויה? דווח/י לנו

# data[].attributes.attachment_link.title
מדינה בסגר: על מה תקבלו קנס ובאיזה סכום? - סרוגים

# data[].attributes.attachment_link.description
(צילום: יונתן זינדל/ פלאש90) ל תקנות הסגר הרבות שהממשלה אישרה הלילה (חמישי), יש גם תגי מחיר מאוד ברורים הנעים בין 500 שקלים ל-5,000 שקלים. הסכום, כאמור נקבע על פי חומרת העבירה, כאשר יציאה מטווח ה-500 מטר שלא לצורך המטרות שאושרו היא העבירה הקלה ביותר. הפעלת עסק או מקום ציבורי בניגוד להנחיות, תעלה לכם 5000 שקלים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ראשי ערים חילוניות בעתירה חסרת תקדים לבג"ץ להשוות בין מספר המפגינים למספרי המתפללים בשטח פתוח

אלפים בהפגנות השמאל

ראש עיריית בת-ים צביקה ברוט, ראש עיריית אור יהודה ליאת שוחט וראש עיריית קריית שמונה אביחי שטרן הגישו היום (רביעי) עתירה לבג"ץ בדרישה להשוות בין מספרי המפגינים למספרי המתפללים - בשטחים הפתוחים.

לדברי ראשי הערים, המדינה מבקשת מהם לעמוד מול מאות אלפי תושבים ולהסביר להם מדוע עליהם להתפלל בקבוצות קטנות ביום כיפור או להימנע מלהפעיל את העסק שלהם - אך במקביל היא מאשרת לעשרת אלפים מפגינים להגיע מדי שבוע, בניגוד לכללי הקורונה, להפגין בבלפור.

ראשי הערים טוענים כי תושבים רבים מסרבים בשל כך להקשיב להנחיות הקורונה, והם זועמים על שהמדינה מאפשרת למפגינים להתכנס ללא מגבלות ובאופן חופשי.

העתירה, אשר הוגשה על ידי עו"ד אילן בומבך, מבקשת מבג"צ לקבוע כי שתי הזכויות - הזכות להפגין והזכות להתפלל - הן זכויות שוות, ויש לקבוע כללים אחידים הן להפגנות והן לתפילות בשטחים פתוחים.

לדברי העותרים, המטרה היא להחזיר את אמון הציבור בממשלה ולהעלות את ההקפדה על הנחיות הקורונה.

"אנחנו במדינה דמוקרטית וחשוב מאד לאפשר הפגנות למי שרוצה בכך", "אלא שבאותה מידה יש לאפשר גם את התפילות באוויר הפתוח באותם התנאים. יש להגביל את המספר המשתתפים בשני המקומות בצורה זהה, או לחילופין להתיר את שניהם באופן זהה. אי אפשר לעשות איפה ואיפה, שפוגעת באופן אנוש באמון הציבור במדינה בתקופה כל כך קריטית".

ראשי הערים מדגישים: "בכל שבוע התושבים זועמים כשהם נאלצים לוותר על תפילות במניין או להפסיד לקוחות בבתי העסק שלהם, בזמן שהממשלה מאפשרת למפגינים לפעול באופן חופשי. אם המדינה רוצה שהציבור ייקח אותה ברצינות, עליה לקבל החלטות הגיוניות ואחידות, ולא לזגזג.

"אם הממשלה החליטה לסגור כעת את חופי הים, לאסור הופעות, ולצמצם מאד את התפילות באוויר הפתוח בגלל סכנה בריאותית - אז לא ייתכן שההפגנות יוכלו להימשך כאילו הסכנה אינה קיימת".

ראשי הערים הדגישו כי העתירה לבג"צ אינה מתייחסת רק לתקופת הסגר, אלא גם להמשך חיי שגרת הקורונה לאחריו. עד היום הותר למספר קטן יחסית של מתפללים להתפלל יחד בשטחים פתוחים, בזמן שלהפגנות בבלפור הגיעו לעיתים כעשרת אלפים בני אדם.

"הפגנות כן, אבל תפילות, הופעות, ועסקים לא? בשום אופן", אמר ברוט. "זכות ההפגנה היא חשובה מאד, אבל אין שום סיבה שהזכות להפגין תעמוד מעל הזכות להתפלל או הזכות לפרנסה. הקריטריונים חייבים להיות זהים. כל אדם במדינה מבין את זה. חבל שהממשלה לא".
Please enable JavaScript to continue using this application.

# data[].attributes.attachment_link.title
ראשי הערים החילוניות: "הפגנות כן, אבל תפילות לא?" - בשום אופן!

# data[].attributes.attachment_link.description
אלפים בהפגנות השמאל ראש עיריית בת-ים צביקה ברוט, ראש עיריית אור יהודה ליאת שוחט וראש עיריית קריית שמונה אביחי שטרן הגישו היום (רביעי) עתירה לבג"ץ בדרישה להשוות בין מספרי המפגינים למספרי המתפללים - בשטחים הפתוחים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כשדניאל דפור נולד התגלתה אצלו מחלה נדירה. 15 שנה אחר כך, היא לקחה ממנו את מאור עיניו, אבל לא את חלומו. דפור שרצה להתגייס ולשרת בצה"ל הגשים את חלומו לאחרונה. יחד עם חבריו לתוכנית "גדולים במדים", הוא גויס לצבא וכעת פועל להגשמת החלום הבא - להיות קצין בישראל. צפו

# data[].attributes.attachment_link.title
"למרות העיוורון הגשמתי חלום והתגייסתי לצה"ל"

# data[].attributes.attachment_link.description
כשדניאל דפור נולד התגלתה אצלו מחלה נדירה. 15 שנה אחר כך, היא לקחה ממנו את מאור עיניו, אבל לא את חלומו. דפור שרצה להתגייס ולשרת בצה"ל הגשים את חלומו לאחרונה. יחד עם חבריו לתוכנית "גדולים במדים", הוא גויס לצבא וכעת פועל להגשמת החלום הבא - להיות קצין בישראל. צפו