# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עיריית תל-אביב-יפו

# data[].attributes.attachment_link.title
עצים בתל אביב יפו

# data[].attributes.headline
ספר עצי תל אביב

# data[].attributes.subject
ספר עצי תל אביב

# data[].attributes.headline
עץ תפוז סיני- נועה ג

# data[].attributes.subject
עץ תפוז סיני- נועה ג

# data[].attributes.body
תפוז ננסי, מקורו מסין.
העץ גודל המון ודרוש בשבילו 50 גרם דשן. העץ רגיש לכנימות ולעש המנהרות

# data[].attributes.headline
עץ לימון- נועה ג 

# data[].attributes.subject
עץ לימון- נועה ג 

# data[].attributes.body
דרוש שמש מלאה וצומח בערך 3 מטר
לרוב עצי הלימון יש קוצים
העץ גדול מאוד

# data[].attributes.headline
עץ פומלית- נועה ג

# data[].attributes.subject
עץ פומלית- נועה ג

# data[].attributes.body
ממשפחת ההדרים. פומלית היא הכלאה של פומלו ואשכולית, דרוש השקייה בינונית, שמש מלאה רצוי לגדל באביב, אך אפשר כל השנה. גזע עבה וצומח בין 4-6 מטר.

# data[].attributes.headline
תפוז הדרצולם

# data[].attributes.body
תפוז
הדר
צולם במגדיאל
בצהוריים
מביא המון פרי
גזע עץ מחוספס

# data[].attributes.body
הדר
עץ פרי
הגזע שלו מחוספס
מוציא קצת פרי תלוי באיזה תקופה
צולם בצהוריים
במגדיאל

# data[].attributes.headline
רימון הדר צו

# data[].attributes.body
רימון
הדר
צולם במגדיאל
בשעות הצהוריים
מוצאו מקומי
יש פריחה ופרי

# data[].attributes.headline
מאור: עץ קלמנטינות

# data[].attributes.subject
מאור: עץ קלמנטינות

# data[].attributes.body
עיר: רעננה כתובת: אנילביץ
מוצא: מקומי
גזע העץ: חלקלק
יש פריחה ופירות אכילים

# data[].attributes.body
צולם בהוד השרון
בשעות הצהוריים
העץ מאוד ארוך
מביא המון פרי

# data[].attributes.headline
עץ דקל- נועה גרינבאום

# data[].attributes.subject
עץ דקל- נועה גרינבאום

# data[].attributes.body
עץ דקל בראשון לציון בשעה 7 בערב
העץ מאוד גבוה והעלים ארוכים.
גזע דק, , שורשיו צומחים מן הגזע, גזעו דק, ישר ונטול ענפים, בראש העץ יש מעיין כתר שבנוי מכמה עשרות עלים ארוכים

# data[].attributes.body
בכרמל הוד השרון בשעה שש בערב
עץ איזדרכת
עץ מקומי
בעל גזע מפוצל גבוה
אין פריחה
אין פרי
העץ יפה

# data[].attributes.body
בכרמל הוד השרון בשש בערב
עץ ליצ׳י
עץ מקומי
גזע חלק עץ לא ממש גבוה
אין פריחה
ואין פרי
העץ חמוד

# data[].attributes.body
בכרמל הוד השרון בשעה שש בערב
עץ זית
עץ מקומי
בעל גזע מחוספס וגבוהה
יש פריחה
יש הרבה פרי
העץ יפה מאוד

# data[].attributes.body
עץ מנגו מקומי שצולם ברחוב הכרמל, גזע מחוספס גובה בערך מטר וחצי עלים ארוכים.  *אין פריחה *אין פירות כי זה לא העונה המראה לא ממש מיוחד *החוויה הייתה די מעניינת צולם בשש בערב

# data[].attributes.headline
עילאי עץ מנגו  חלק ב

# data[].attributes.subject
עילאי עץ מנגו  חלק ב

# data[].attributes.body
1)שעה 12:16
2) העץ יפה מאוד ומוסיף לסביבה
3)לא
4)אין הבדל
5)מביא לנו פירות מנגו
6) אותו הדבר כומו פעם קודמת

# data[].attributes.body
1)הנחל 2 הוד השרון 15:44
2)עץ לימון
3) מקומי הוא עץ קטן, המתנשא עד לגובה מקסימלי של 6 מטרים. הענפים מחודדים ומסודרים בצורת כתר. צורת העלים היא אליפסה מחודדת, וצבע הפרחים סגלגל. ענפיו של העץ מעט קוצניים.יש לו פירות אכילים ויש לו פריחה 4)נחמד לצאת מהבית במטרה  ליראות עצים

# data[].attributes.body
1)הנחל 2 הוד השרון 15:44
2)עץ מנגו
3)הוא מיובא הוא חלק ומפוצל גבוה עלים בצורה אליפסה הוא בצבע ירוק כהה יש לו פריחה ופירות טעימים  נמלים אוהבות לטפס על העץ
4)נחמד לצאת מהבית במטרה  ליראות עצים

# data[].attributes.body
1)הנחל 2 הוד השרון 15:44
2)עץ הדס
3)הוא מקומי הוא מחוספס ומפוצל לא גבוה בימיוחד עלים בצורה אליפסה הוא בצבע ירוק כהה אין פריחה יש לו פירות לא אכילים
4) נחמד לצאת מהבית במטרה  ליראות עצים

# data[].attributes.headline
עילאי  חלק א

# data[].attributes.subject
עילאי  חלק א

# data[].attributes.body
1)הנחל 2 הוד השרון 15:44
2)עץ זית
3)הוא מקומי הוא עץ מחוספס מעט מפוצל  ולא  גבוה העלים של העץ בצורת אליפסה  הוא בצבע ירוק ויש פריחה קלה  יש פירות אכילים הוא עץ יפה מאוד שלפי דעתי מיצג שלום היה 4)נחמד לצאת מהבית במטרה  ליראות עצים

# data[].attributes.headline
באמת לבריאות: מוכח מחקרית

# data[].attributes.subject
באמת לבריאות: מוכח מחקרית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
28 ביולי 2019

כאשר אנו יוצאים לטבע, רובנו מרגישים תחושת שחרור ורוגע: השקט הטבעי מקיף אותנו, הנשימות עמוקות יותר והאוויר נקי וצלול. אך האם התחושות האלו רלוונטיות רק לפרק הזמן שבו אנחנו מבקרים בטבע? ועד כמה באמת השהות בטבע יכולה להשפיע עלינו במסגרת אורח החיים המערבי?

התחזית לשנת 2050 צופה כי אוכלוסיית כדור הארץ עשויה לגדול לכ-10 מיליארד בני-אדם. על פי תחזיות מחמירות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, בישראל צפויה האוכלוסייה למנות כ- 15 מיליון נפש. לאור מגמה זו, השטחים הפתוחים בישראל צפויים להמשיך להצטמצם לטובת שימושי קרקע אחרים - עירוניים, תעשייתיים ומסחריים. בשנים האחרונות ישראל מאבדת בממוצע 10-13 קמ"ר של שטחים פתוחים בשנה.

במקביל, בשנים האחרונות מספר גדל והולך של עדויות אפידמיולוגיות מצביעות על כך שחשיפה גדולה יותר לסביבה טבעית (כגון פארקים, יערות וחופים) קשורה לבריאות ולרווחה טובים יותר. מחייה באזורים ירוקים נקשרת לשיעורים נמוכים של תמותה, של תחלואה במחלות נשימתיות, מחלות לב, סכרת מסוג 2, השמנת יתר ומחלות פסיכיאטריות. מחקרים נוספים מראים שסביבה ירוקה תורמת להתאוששות מהירה יותר ממחלות והפחתת לחצים, חרדות ועייפות, ושחשיפה לסביבה ירוקה מפחיתה סיכון ללדת תינוקות במשקל לידה נמוך, וקריטית להתפתחות פיזית, קוגניטיבית ונפשית תקינה של ילדים ונוער.

הממצאים הללו מעודדים ונותנים תקווה כי אנשים שנחשפים לטבע יכולים ליהנות מבריאות טובה יותר; אך הם אינם נותנים מענה לשאלה - כמה חשיפה לסביבה ירוקה יכולה לחולל את השינוי?

119 דקות לא מספיקות

מחקר חדש, שנערך על ידי חוקרים מאנגליה ופורסם באחרונה בכתב העת Scientific Reports, מצא כי אנשים שמבלים לפחות 120 דקות בסביבה טבעית בשבוע ממוצע, כמו פארקים עירוניים, יערות, שמורות טבע וחופים, מדווחים באופן משמעותי על בריאות טובה יותר ועל הנאה וסיפוק מחייהם מאשר אלה שאינם מבקרים בסביבה הטבעית במהלך שגרתם השבועית. במחקר לא נמצאה השפעה מובהקת דומה בקרב אנשים שביקרו בטבע למשך פחות מ-120 דקות בשבוע.

ייחודו של המחקר בהיקפו הגדול. המחקר נערך בין השנים 2016-2014 ונעשה בו שימוש בנתונים של קרוב ל-20,000 אנשים החיים באנגליה, שהתבקשו לקחת חלק בסקר כחלק מסקרי סטטיסטיקה שנערכים מטעם ממשלת בריטניה. הנתונים נאספו באמצעות ראיונות פנים אל פנים, ונערכו לאורך כל השנה ובכל רחבי אנגליה, זאת על מנת למנוע הטיות גיאוגרפיות ועונתיות בניתוח הנתונים. כחלק מהראיונות, המרואיינים נשאלו לגבי תדירות ביקוריהם (כמות וזמן) בסביבה טבעית במהלך השבוע, והתבקשו לדווח על תחושת הבריאות העצמית שלהם ועל מידת הסיפוק וההנאה מחייהם. דיווחים מסוג זה נחשבים כמייצגים באופן אמין את מצבם הבריאותי של המשתתפים במחקר.

הממצא המרכזי, כאמור, הוא ש-120 דקות של חשיפה לטבע משפרות את מצבם הבריאותי של הנשאלים. ממצאים נוספים של המחקר מראים כי אין זה משנה אם 120 הדקות הושגו בביקור בודד או על פני כמה ביקורים קצרים יותר במהלך השבוע, ושסף 120 הדקות חל על גברים ונשים כאחד, על מבוגרים וצעירים, על פני קבוצות תעסוקתיות ואתניות שונות, בקרב אלה החיים באזורים עשירים ועניים ואף בקרב אנשים עם מחלות ממושכות או בעלי מוגבלות. עד כה, מחקרים וממצאים מדעיים לא שיקפו כמה זמן באמת אנחנו צריכים להיות בטבע על מנת שהביקור ישפיע על בריאותנו.

לדבריו של ד"ר חגי לוין, ראש המסלול לבריאות וסביבה בבית הספר לבריאות הציבור באוניברסיטה העברית-הדסה, "יציאה לטבע משפרת את הבריאות הפיזית והנפשית. התפיסה כי הקשר בין האדם לטבע הוא חיובי לבריאות היא בעלת שורשים היסטוריים ותרבותיים, אך גם מאוד אינטואיטיבית והגיונית. אמנם המחקר לא בדק את המצב הפיזיולוגי של המרואיינים, אלא את תפיסת הבריאות העצמית שלהם, אך זה לא פחות חשוב ממדדים פיזיולוגיים".

המלצה ליציאה לטבע

לדברי החוקרים, המחקר שופך אור נוסף על הקשר בין בריאות פיזית, תחושת הרווחה הגופנית, הנפשית והחברתית לשהות בסביבה טבעית. רוב הביקורים בטבע במחקר התרחשו במרחק של כשני קילומטרים בלבד מביתם של המרואיינים, כך שגם ביקור בשטח הירוק העירוני המקומי נמצא מספיק. הממצאים הנוכחיים למעשה מהווים המלצה ליציאה לטבע על מנת לקדם בריאות בסיסית ותחושת רווחה, כאשר שעתיים בשבוע בסך הכל הן בהחלט יעד מציאותי בעבור אנשים רבים, במיוחד בהתחשב בכך שפרק זמן הביקור יכול להתפרס על פני שבוע שלם ועדיין לייצר השפעה פיזית ונפשית חיובית.

לדבריו של לוין, "כיום מרבית מתושבי ישראל גרים בערים, והמצב החדש הוא שילדים ומבוגרים שחיים בערים כמעט ואינם נחשפים לשטחים טבעיים ופתוחים, שנעלמים בשל הפיתוח הגובר. בעבר השהות בסביבה הטבעית הייתה שכיחה, והיום הגענו למצב שהיעדר חשיפה לטבע הוא המצב השכיח. לכן, כאשר אנו מסתכלים על התכנון לטווח הרחוק במדינת ישראל, חשוב לשמר שטחים פתוחים בצדי הערים ובתוכן".

עוד הוא מוסיף כי "כאיש שעוסק בבריאות הציבור, חשוב לי לדאוג שהבחירה הבריאותית של אנשים תהיה קלה, נגישה ובחינם, ושהסביבה הטבעית תהיה זמינה. המגמה היא שהרפואה תגיב באופן מהיר לתובנות המתחלפות ביחס לדרכי טיפול שונות, ואולי בעתיד יהיה אפילו מקום ברפואה הקונבנציונלית למתן מרשם למטופלים לחשיפה לסביבה הטבעית".

בעקבות הכתבה ב"זווית" הסיפור פורסם גם ב- הארץ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איכות הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
מרשם לשעתיים בטבע

# data[].attributes.attachment_link.description
28 ביולי 2019 כאשר אנו יוצאים לטבע, רובנו מרגישים תחושת שחרור ורוגע: השקט הטבעי מקיף אותנו, הנשימות עמוקות יותר והאוויר נקי וצלול. אך האם התחושות האלו רלוונטיות רק לפרק הזמן שבו אנחנו מבקרים בטבע? ועד כמה באמת השהות בטבע יכולה להשפיע עלינו במסגרת אורח החיים המערבי?

# data[].attributes.headline
מה עצים נותנים לנו?

# data[].attributes.subject
מה עצים נותנים לנו?

# data[].attributes.body
+עץ אחד יכול לספוג בשנה 20 ק"ג אבק ו"לבלוע" 80 ק"ג תרחיפים, המכילים מתכות רעילות ככספית, ליתיום, עופרת וכדומה.
+ עץ אחד מנקה, מסנן ומטהר 100,000 מ"ק אוויר מזוהם מדי שנה, מייצר 700 ק"ג חמצן, וקולט 20 טון פחמן דו-חמצני.
+ חלק מהחמצן באוויר שאנו נושמים, מיוצר על ידי צמחים. ללא עצים וצמחים לא היה ביכולתנו לנשום.
+ עץ אחד מסייע להורדת הטמפרטורה בסביבתו בקיץ עד 4 מעלות.
+ עץ אחד בקרבת הבית דומה לקיר אקוסטי - הוא בולם רעשים ומפחית את עוצמת הרעש.
+ עץ בוגר בסמוך לנכס מעלה את ערכו הכלכלי באחוזים רבים. + עץ אחד עשוי לשמש בית לעשרות ציפורים.
+ מערכת שורשים של עצים בוגרים עשויה להיות גורם ממתן באופן משמעותי ברעידות אדמה.
+עץ משמש כ"חיק הטבע" למתגוררים בעיר. הוא מקשר אותנו לעונות השנה בהזכירו לנו את הפריחה, הלבלוב והשלכת.

# data[].attributes.attachment_link.description
חברים. אין מנוס. רק נותר לנטוע עץ🎄🌲🌳🌴🌵🌱🍀🍁🍂🍃☘️🌿🌾🌵🌱💮🌷🌸💐🌻🌼🌺🦠💐

על כל שיתוף שיהיה לפוסט הזה - אנחנו ננטע עץ חדש באדמה בשנה הקרובה. על כל תגובה נזרע זרע. על כל לייק חיוך🌻 אקוטופיה מתחייבת!

התמונה הגיעה...

# data[].attributes.attachment_link.title
על ראש הברוש שבחצר

# data[].attributes.body
דמיינו שעצים היו נותנים לנו Wifi.
כולנו היינו נוטעים עצים בטירוף.
חבל שהם רק מספקים לנו את החמצן שאנו נושמים.

# data[].attributes.attachment_link.title
עצי ארצנו מדריך לזיהוי עצים

# data[].attributes.body
בחרו אחד מהעצים מתוך הארבעה שבחרתם בחלק א:
1. צאו אל העץ - אך בשעה אחרת מהשעה בה יצאתם/ן בפעם הקודמת.

כלומר: בהפרש משמעותי של 5-6 שעות / בוקר מול אחהצ / צהריים מול ערב.
2. האם בהתבוננות השנייה - מראהו יפה / מרשים / מיוחד בעיניכם/ן? מדוע?
3. האם ניתן להבחין בפרטים שלא שמתם/ן לב אליהם בהתבוננות הקודמת?
4. האם ניתן להבחין בשינויים בעץ עצמו? לדעתכם/ן זה קשור בשעת ההתבוננות השונה?
5. חפשו וחקרו על העץ שלכם: מה הם השימושים הספציפיים שלו עבור האדם?

אילו שירותים מעניקים עצים לאדם בכלל?
6. איך הייתה החוויה הפעם לטייל בסביבת הבית? אחרת?

האם משהו מהפעם הקודמת השפיע על החוויה שלכם/ן היום?

# data[].attributes.attachment_link.title
האיש שאהב עצים

# data[].attributes.body
נצא לטייל בין עצי השכונה, ב1000 המטרים המותרים שלנו, נבחר ארבעה עצים שמעניין אותנו להעמיק את ההיכרות איתם.
שיהיה לנו לבריאות:)
נועה
-------------------------------------------
פתחו 4 תיבות עם השם שלכם והקדישו כל אחת לעץ אחר שבחרתם:
1. תמונה שצילמתם אותו + הכתובת בה הוא נמצא + באיזו שעה התבוננתם/ן בו.
2. היכנסו למגדיר העצים המצורף בתיבה - "עצי ארצנו - מדריך לזיהוי עצים",

כתבו את שמות העצים שבחרתם/ן.
*הצעה: אם לא בטוחים/ות אם זהו העץ שלנו - כתבו את שמו בגוגל והביטו בתמונות נוספות שלו.
3. תארו את העץ לפי המאפיינים הבאים:

+ האם מוצאו מקומי / מוצאו מארץ אחרת

+ גזע העץ חלקלק / מחוספס / מתפצל / גבוה במיוחד

+ צמרת העץ והעלים שלו

+ יש פריחה (לתאר איזו - צבע, קטנה או משמעותית) / אין פריחה

+ יש פירות / אין פירות / פירות אכילים

+ האם מראהו יפה / מרשים / מיוחד בעיניכם? מדוע?

+ האם ניתן להבחין בפרטים מיוחדים / ייחודיים / נוספים?

+ ישנם יצורים חיים על העץ?
4. כתבו ושתפו - איך הייתה החוויה לטייל בסביבת הבית?

(לא כדי להגיע לשום מקום / להוציא את הכלב / לפגוש חברים - אלא כדי להכיר ולחפש את הטבע שמורגלים בו עד כדי כך שעיוורים לו)