# data[].attributes.body
Aliments, roba o educació són béns i serveis que qualsevol persona necessita i és la ciència que s'ocupa de la manera com les persones administrem els recursos escassos amb els quals satisfem les nostres necessitats.

# data[].attributes.body
L'economia va nèixer com a ciència s.XVIII de la mà de l'escosès Adam Smith

# data[].attributes.body
Trump vol que Tik Tok tingui privacitat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El acuerdo establece que TikTok Global cumplirá las leyes y regulaciones sobre privacidad de Estados Unidos

El acuerdo preliminar para que la red social TikTok pueda seguir operando en Estados Unidos se traduce en la creación de una nueva compañía llamada TikTok Global de la que Oracle y Walmart adquirirán un 20 por ciento de participación, según un comunicado conjunto de las dos compañías estadounidenses.

Según el acuerdo, TikTok creará una nueva compañía llamada TikTok Global que es la que dará los servicios de TikTok -una compañía de origen chino- a los usuarios en Estados Unidos y "a la mayoría de los usuarios en el resto del mundo", al mismo tiempo que Oracle se convierte en el proveedor de nube de TikTok.

El acuerdo también estipula que TikTok Global "será propiedad mayoritaria de inversores estadounidenses, incluidos Oracle y Walmart", que será una empresa estadounidense independiente, con sede en EEUU y con cuatro estadounidenses de los cinco miembros de la Junta Directiva.

El Gobierno de EE.UU. anunció este sábado que retrasará durante una semana la aplicación de medidas contra la red social china TikTok, que iban a entrar en vigor este domingo, después de que el presidente estadounidense, Donald Trump, diera su "bendición" a un acuerdo preliminar para que pueda operar en el país.

Trump destacó que Oracle y Walmart se asociarían con TikTok, "la seguridad sería del 100 %, estarán empleando nubes separadas y una seguridad muy potente y estarán haciendo una contribución de 5.000 millones de dólares en educación".

Según el comunicado de Walmart y Oracle, TikTok Global creará más de 25.000 nuevos puestos de trabajo en Estados Unidos y pagará más de 5.000 millones de dólares en impuestos al Tesoro norteamericano. TikTok Global, junto con Oracle, SIG, General Atlantic, Sequoia, Walmart y Coatue crearán una iniciativa educativa en línea para los niños estadounidenses, desde lectura básica. y de matemáticas a ciencias, historia e ingeniería informática.

En cuanto a la seguridad, el acuerdo establece que "toda la tecnología de TikTok estará en posesión de TikTok Global y cumplirá con las leyes y regulaciones de privacidad de EE.UU", seguridad a la que también se refirió Trump al hablar del acuerdo.

La seguridad de los datos para 100 millones de estadounidenses de TikTok estará asegurada al 100 %, se moverán a los centros de datos en nube de segunda generación de Oracle "los más seguros del mundo".

Según el comunicado, "esta tecnología única elimina el riesgo de que gobiernos extranjeros espíen a los usuarios estadounidenses o intenten influir en ellos con desinformación".

"A la luz de los recientes acontecimientos positivos, el secretario estadounidense de Comercio, Wilbur Ross, bajo la dirección del presidente Trump, retrasará la prohibición de las transacciones identificadas en la Orden Ejecutiva 13942, relacionada con la aplicación de móviles TikTok, que hubiera entrado en vigor el domingo, 20 de septiembre de 2020, hasta el 27 de septiembre de 2020, a las 11:59 pm", señaló este Departamento en un comunicado.

"Veremos si ocurre o no, pero conceptualmente pienso que es un gran acuerdo para EE.UU.", opinó Trump. En un comunicado colgado en su página web, TikTok señala que la propuesta conjunta con Oracle y Walmart "resolverá las preocupaciones de seguridad de la Administración de EE.UU", así como "las dudas sobre el futuro de TikTok" en ese país.

En el comunicado, TikTok afirma que "Oracle se convertirá en nuestro proveedor de tecnología de confianza" y que será "responsable de alojar todos los datos de los usuarios" estadounidenses, así como de que se cumplan "plenamente los requisitos de seguridad nacional de EE.UU".

Conforme a los criterios de

The Trust Project

# data[].attributes.attachment_link.title
Oracle y Walmart comprarán un 20% de TikTok Global, la compañía estadounidense creada para que la red social opere en ese país

# data[].attributes.attachment_link.description
El acuerdo establece que TikTok Global cumplirá las leyes y regulaciones sobre privacidad de Estados Unidos El acuerdo preliminar para que la red social TikTok pueda seguir operando en Estados Unidos se traduce en la creación de una nueva compañía llamada TikTok Global de la que Oracle y Walmart adquirirán un 20 por ciento de participación, según un comunicado conjunto de las dos compañías estadounidenses.

# data[].attributes.body
Actualitat economica, per afrontar la crisis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saber cuándo nos interesa contratar un plan de pensiones o cómo interpretar las cláusulas de un crédito es útil para nuestro día a día y para saber reaccionar ante las dificultades financieras

# data[].attributes.attachment_link.title
Qué es el IRPH o el Euríbor y por qué es importante que lo sepas para afrontar la crisis

# data[].attributes.attachment_link.description
Saber cuándo nos interesa contratar un plan de pensiones o cómo interpretar las cláusulas de un crédito es útil para nuestro día a día y para saber reaccionar ante las dificultades financieras

# data[].attributes.attachment_link.title
S&P empeora las previsiones de crecimiento para España frente a la mejora de Italia o Francia

# data[].attributes.attachment_link.description
La agencia ha revisado a la baja su estimación de caída del país para 2020, desde la contracción del 9,8% que preveía en junio hasta el -11,3% que apunta en septiembre Los pronósticos para la economía española empeoran al compás del aumento de los contagios y las amenazas de nuevas restricciones.

# data[].attributes.body
Ets TÚ, i les teves propies decisions.

# data[].attributes.body
És la sensació de carència de recursos en relació a les necessitats de les persones.
Quan decidim que volem es un RISC, i el que no em triat perquè no ho volem, o no es adient a tu, és diu COT D'OPORTUNITAT.

# data[].attributes.body
Càritas ajuda 40.000 persones amb demandes que s’han disparat a causa de la pandèmia de covid-19

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Una orientadora laboral de Càritas atén un home que busca feina. m. MINOCRI

Per a la Yolanda divendres passat era el primer dia de platja. Mare d'una nena de 10 anys, participava amb la seva filla i una quinzena més de nanos, dos monitors i dos voluntaris en una de les sortides del Centre Obert de Torre Baró, un dels dispositius de Càritas al barri de Barcelona amb la renda per càpita més baixa. Tots se sotmetien al control de temperatura abans d'agafar el tren que els havia de portar fins a la platja de Badalona. "Doncs em fa molta il·lusió, un dia de tranquil·litat després de tot el que ens ha caigut al damunt", explica la Yolanda. "El que els ha caigut al damunt" són els efectes del coronavirus en totes les seves dimensions: la seva mare va morir el 30 de març, el seu pare també va estar ingressat -"i encara està fluixíssim", diu-, ella no pot treballar per una lesió i no es veia capaç d'ajudar la seva filla amb els deures de l'escola durant el confinament. "Però avui toca passar-s'ho bé", afirma.

La del divendres era una activitat a l'aire lliure, com la majoria que organitza aquest casal: "Perquè és la millor manera de guardar les distàncies i perquè, a més, han passat tres mesos tancats. Ara cal estar fora", resumeix la Hildoara, responsable del centre de Torre Baró que programa activitats extraescolars durant el curs i el casal per a 50 nens i adolescents d'entre 6 i 14 anys. Un centre que durant la pandèmia va repartir tauletes i ordinadors en préstec a les famílies que no tenien aquests recursos. I eren moltes. La majoria de les famílies que atenen són immigrants. "Fa anys eren gitanos, ara són la minoria, i el més freqüent són famílies llatines i també marroquines i pakistaneses. I famílies monoparentals de mares que fugen de la violència", afegeix.

Aquest recurs de Càritas forma part d'un dels set grans programes de l'entitat amb un impacte directe en les famílies amb menys recursos, que són les que s'han vist més castigades per la pandèmia. Entre l'abril i el maig, els serveis de primera resposta de Càritas van atendre 10.700 persones, el doble que en el mateix període del 2019. I els dispositius de l'entitat a les parròquies van prestar ajuda a 40.000 persones de la Diòcesi de Barcelona en aquests dos mesos amb l'agreujant que la meitat era la primera vegada que recorrien a Càritas.

Entre elles, bona part de la comunitat filipina de Ciutat Vella, que treballa en l'hostaleria i en el servei domèstic i moltes vegades en economia submergida. El dimecres acudien a recollir la targeta moneder que Càritas els ha facilitat, i algunes dones ja hi anaven amb el carro per anar a comprar a la sortida de l'oficina de la plaça Nova de Barcelona.

"Molts havien de cobrar l'ERTO, però el problema han estat els retards i una economia molt justa per aguantar un mes sense ingressos", apunta Lluïsa Sebastià, una de les responsables d'aquesta oficina. Per donar una idea de les emergències econòmiques que han atès, explica que abans de la covid les ajudes econòmiques mensuals -la majoria pel relloguer d'habitacions- no anaven més enllà de 200.000 euros i des de l'abril la mitjana és de 450.000 mensuals: "No ho podem sostenir més temps". L'anar i venir en aquesta oficina és constant. També és aquí on es fa la formació dels voluntaris que han experimentat un canvi notable arran de la pandèmia: "Se n'hi van apuntar uns 600, molts d'ells, joves".

La pandèmia ha tingut altres efectes col·laterals en alguns dels programes de l'entitat. Un centre d'atenció a joves de la Barceloneta s'ha reconvertit en un punt de distribució d'aliments i targetes moneder. Juanma Camacho és l'educador social que treballava amb els nanos que anaven al centre i ara és l'encarregat de gestionar les ajudes que es distribueixen a 400 famílies, que ja coneix pel nom.

Una altra funció important de Càritas, la inserció laboral, també ha hagut d'adaptar-se als nous temps. Les aules del centre ocupacional del carrer d'Aurora són buides perquè s'han suspès les activitats col·lectives. En un dels despatxos, la Carla atén, amb cita prèvia, les persones que acudeixen a Càritas per entrar en borses de treball. Al davant seu el Pepe, un peruà amb experiència en l'atenció i cura de persones, es queixa que la policia s'extralimita amb els migrants i exhibeix una multa que li van posar per no portar ben col·locada la mascareta: "Em va amenaçar amb l'expulsió per no tenir els papers".

# data[].attributes.attachment_link.description
Per a la Yolanda divendres passat era el primer dia de platja. Mare d'una nena de 10 anys, participava amb la seva filla i una quinzena més de nanos, dos monitors i dos voluntaris en una de les sortides del Centre Obert de Torre Baró, un dels dispositius de Càritas al barri de Barcelona amb la renda per càpita més baixa.

# data[].attributes.body
És el valor, mesurat o no en diners, d'allò a què renunciem cada vegada que prenem una decisió.

# data[].attributes.body
El vídeo mostra com un venedor de fum enganya tot un poble. Permet treballar temes com el consumisme o la importància de les aparences, valors com la integritat i l'honestedat. Les habilitats enllaçades amb aquest vídeo són; la presa de decisions i solució de problemes, la negociació o rebuig i el pensament crític.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquesta informació es va publicar originalment el 10 de març de 2018 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.

S'acosta el període en el qual molt del jovent que puja, ha de prendre una decisió. Molts dels que ho hem passat sabem que mesos abans d'acabar quart de la ESO o el batxillerat, la cosa s'accelera. Els que no tenen clar què fer quan toca escollir una professió, acostumen a sentir un cúmul de nervis i pressió, gens recomanat per decidir cap a on enfocar el seu futur.

És normal que s'iniciï una roda de dubtes primerencs: què faré, amb què em sentiria a gust, què m'agrada, i un llarg etcètera. Hem de tenir clar, que no els ho posem gens fàcil. Malauradament, els centres educatius compten amb pocs recursos per ajudar als estudiants durant aquest pas. En moltes ocasions no disposen de l'ajuda adequada o dels professionals indicats per desenvolupar aquesta tasca.

Però això va més enllà. En molts casos, els pares també veuen aquesta situació com una amenaça. La sensació es bifurca entre el que volen que el seu fill faci i el que el seu fill vulgui fer. Això pot generar que inclús, dubtem del paper que tenim o estem realitzant com a pares.

Com a societat, tenim poques eines per posar el pal a la roda. Hem d'intentar que els nostres estudiants i fills, puguin desenvolupar el seu projecte, segons la seva necessitat i mai segons la nostra. Perquè els estudis i la tasca professional, són també la nostra vida.

D'una banda, hem d'escoltar-los i promoure que s'escoltin a ells mateixos. Diferenciar entre el que volen fer ells i el que nosaltres volem per a ells. D'altra banda, donar-los totes les eines possibles i recomanables, que puguin fer que els seus dubtes minorin. Per exemple, si el que vol fer és Fisioteràpia, podem adreçar-nos a un fisioterapeuta perquè els hi expliqui a prop com és el seu dia a dia laboral. També podem ajudar-los a cercar centres de formació superior i contrastar el pla educatiu, les assignatures, etc.

He estat treballant com a orientadora professional a diverses universitats, i de ben a prop sé, que el salt del qual parlem, és el moment oportú per acompanyar als joves cap a la construcció del seu futur. Han estat molts els alumnes que he tingut, que s'han adonat que el que havien vingut a estudiar no era el que volien fer. Perquè no cal que un sigui metge o advocat, perquè l'avi i el pare també ho van ser. Perquè tots, tenim la capacitat, d'arribar a ser el que volem ser.

És per això que la part més important se centra a encaminar-los al fet que es coneguin. Quines competències tenen? Què se'ls hi dóna millor? Què esperen del seu futur? Com es veuen d'aquí a cinc anys? Tots nosaltres hem hagut d'escollir en algun moment al llarg de la nostra vida. Tots hem demanat opinió i si hem pogut, ajuda. Facilitem-los doncs aquesta tasca i sobretot, escoltem-los, abracem-los i acompanyem-los.

# data[].attributes.attachment_link.title
"El cost d'oportunitat de les decisions alienes" per Patricia Boquete

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquesta informació es va publicar originalment el 10 de març de 2018 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada. S'acosta el període en el qual molt del jovent que puja, ha de prendre una decisió.

# data[].attributes.body
Són aquells que pertanyen al passat i que, per tant, no havien d'influir en les noves decisions.

# data[].attributes.body
el Govern va prometre que els ciutadans no pagarien la crisi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Quan es fan anar xifres tan grans és fàcil perdre la perspectiva. No obstant això, per situar la utilitat de 26.300 milions (el 2,6% del PIB), n'hi ha prou a recordar que les retallades en Sanitat i Educació durant la crisi han estat de 16.000 milions.

Fins al moment, els càlculs oficials de com va la recuperació de les ajudes a les antigues caixes fallides no sembla que generi gaire malestar perquè el procés segueix obert. És cert que falta vendre Bankia, on els contribuents es juguen 22.424 milions, el 43% del que s'ha lliurat només per a capital, però cap font financera consultada confia a recuperar tot el que s'ha invertit.

Al marge d'elucubracions, el fet cert i més greu és la pèrdua irremeiable de 38.012 milions (en el millor dels casos) conseqüència de vendes i despeses ja realitzades, la qual cosa converteix aquesta crisi en la més onerosa de la història: el Fons de Garantia de Dipòsits va xifrar en 9.000 milions d'euros constants del 2013 les pèrdues provocades per totes les crisis bancàries d'Espanya entre el 1978 i el 2004. És un terç dels 27.000 milions d'ajudes a la banca en els últims anys.

Inversió creditícia

Per què és tan gros el forat? Segons Antoni Garrido, catedràtic d'Economia Aplicada de la Universitat de Barcelona, la causa és que es va esfondrar la construcció, "destí gairebé exclusiu de la inversió creditícia, que va generar unes pèrdues enormes al sistema". També ho atribueix "al retard a atacar els problemes de solvència, la qual cosa va agreujar encara més la situació perquè els dubtes sobre la situació real de les entitats van fer empitjorar l'economia".

Aristóbulo de Juan, consultor i exdirector general del Banc d'Espanya, afirma que "sens dubte, el retard en l'actuació va elevar fortament les pèrdues de nombroses caixes i el cost de sanejar-les". I afegeix: "Els diagnòstics inicials de les caixes insolvents van ser enormement optimistes i el seu tractament va ser discutible i clarament insuficient. Quan, el 2012, quatre o cinc anys després d'esclatar la crisi, es van recapitalitzar aquelles caixes amb capital de debò i es va crear la Sareb [el banc dolent], les pèrdues inicialment subjacents s'havien multiplicat". Segons aquest expert, "el problema, a més, és que la Sareb va haver d'adquirir actius dolents a preus imposats poc realistes, deixant part de les pèrdues en les caixes recapitalitzades i una altra part en la mateixa Sareb". Rafael Hurtado, professor de CUNEF, atribueix la baixa recuperació al fet que "la banca ha tingut rendiments molt baixos. L'entorn econòmic i els tipus baixos no han permès una rendibilitat adequada, i això s'ha traslladat a la valoració de les entitats".

No obstant això, De Juan hi discrepa. "La raó que s'hagi recaptat tan poc és que el gruix de la recapitalització es va destinar a compensar el forat existent, no per deixar les entitats en una situació pròspera". Aquest expert no espera "miracles" en la recuperació, sinó "un degoteig", fruit de vendes d'accions del FROB, dividends i l'impost de societats. Recorda que les aportacions fetes pel Fons de Garantia són a fons perdut.

Garrido considera que s'ha recuperat poc per "les traves que les autoritats van imposar a part dels interessats a adquirir les entitats en crisi, com bancs estrangers i fons d'inversió molt agressius, la qual cosa va reduir el nombre de compradors potencials i, per tant, els preus que s'oferien per les entitats".

De Juan conclou que el que s'ha salvat han estat caixes insolvents, els dipositants i el sistema de pagaments, ja que la crisi era sistèmica. El Banc d'Espanya considera realista recaptar 2.295 milions més i així elevar al 10% els diners recuperats. Un veterà directiu bancari, que demana anonimat, resumeix: "No cal esperar bones notícies. La banca ha perdut la meitat del seu valor i seguirà tocada molts anys".

# data[].attributes.attachment_link.title
L'Estat dóna per perduts 26.300 milions en ajudes públiques a la banca

# data[].attributes.attachment_link.description
Quan es fan anar xifres tan grans és fàcil perdre la perspectiva. No obstant això, per situar la utilitat de 26.300 milions (el 2,6% del PIB), n'hi ha prou a recordar que les retallades en Sanitat i Educació durant la crisi han estat de 16.000 milions.

# data[].attributes.body
Se centra en el comportament individual de families.

# data[].attributes.body
Mort de 3 nens d'origen àrab a Barcelona per un reescalfament del sistema electric que estaba punxat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Al carrer, els amics de Mazar Saleem, d'Abu Safya i de Sarfraj Ahmad expliquen, impotents, com han mort atrapats per les flames a les sis del matí al pis on vivien a la Barceloneta. "Estava aferrat als barrots de la porta, sense poder sortir, amb els ulls molt oberts", reprodueix un d'ells, recordant el moment en què un dels seus companys intentava sortir dels baixos. Però la porta de reixes estava tancada i les flames eren molt intenses. Tahir Rafi, metge, i de l'associació de famílies pakistaneses d'Espanya, tradueix el desconsol dels seus compatriotes, que han vist morir els seus companys, conductors de triciclomotors turístics i venedors ambulants al front marítim de Barcelona. Un quart home està ferit crític.

Al pis, d'uns 35 metres quadrats, vivien apinyades unes set persones. Algunes dormien en una llitera amb dos llits que hi havia en una habitació, i la resta al terra del menjador, segons han explicat els seus companys, que asseguren que pagaven 700 euros per aquest infrahabitatge. La llum estava punxada, han explicat els bombers, i sospiten que un reescalfament ha provocat l'incendi. Sota la llitera, han trobat carregant-se les bateries d'alguns dels triciclomotors que es fan servir com a taxis a la ciutat, i sospiten que aquest podria haver estat l'origen del foc.

En un primer moment, diverses persones han aconseguit sortir del pis, ha explicat un dels supervivents. Amb el fum, les flames i el nerviosisme, la porta del carrer s'ha tancat. Els qui s'han quedat a dins no han sabut o no han estat a temps de trobar les claus per obrir-la, i tampoc han pogut escapar-se per les finestres perquè, com que és un baix, estan protegides amb un enreixat. "Hem cridat ajuda, però han trigat molt a arribar", lamenta un dels supervivents que ha aconseguit sortir del pis. Els Bombers asseguren que han rebut l'avís a les 5.58 i que han arribat al lloc dels fets a les 6.05. Per entrar, han hagut d'esbotzar la porta i a les 7.00 han donat per extingides les flames.

Dels tres homes morts, només Mazar era conductor habitual d'un bicitaxi. Abu i Sarfraj es buscaven la vida al front marítim, venent mojitos, pareos o llaunes de begudes. "Encara sort que jo me'n vaig anar fa un any", diu, mirant al cel, Riaz Ahmad. Ell es va instal·lar als baixos del número 16 del carrer de Grau i Torras, on s'ha produït l'incendi, fa uns quatre anys. Després, amb els papers en regla, va trobar una feina en la construcció i es va canviar de pis. Dels morts en l'incendi, els seus amics asseguren que dos estaven en procés de regularitzar la seva situació, i només el més gran, Sarfraj, tenia els papers en regla. "Tots eren cosins", afegeixen.

Els tres morts en l'incendi de la Barceloneta: Abu Safyan, Mazar Saleem i Sarfraj Ahmad.

"El Sarfraj deixa una dona i tres fills al Pakistan", explica Tahir Rafi, que assegura que des del consolat iniciaran els tràmits per ajudar amb la repatriació dels cossos. Les víctimes són de la localitat de Jajokey, a la província del Punjab. També estan pendents de l'evolució del ferit crític, i de quatre persones més que han estat assistides per la inhalació del fum, sense que es temi per la vida de cap d'elles. Una veïna ha estat atesa a la porta de l'edifici de cinc plantes per un atac d'ansietat.

Els Mossos d'Esquadra s'han fet càrrec de la investigació per esclarir l'origen del foc, que tot apunta al reescalfament del sistema elèctric. Entre els veïns hi havia el rumor que algú havia llançat un artefacte incendiari dins de l'immoble, un fet del qual de moment no s'ha trobat cap prova. En arribar al pis, els bombers s'han trobat amb un "foc molt desenvolupat i violent, amb les flames sortint a través de les finestres i de les reixes", ha detallat Rafael Álvarez, cap de dia dels Bombers de Barcelona. Però les flames no han afectat l'estructura de l'habitatge, i els veïns han pogut tornar a casa. Fins al lloc s'ha desplaçat també el tinent d'alcalde de Seguretat, Albert Batlle.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mazar, Abu i Sarfraj: els tres joves morts en un incendi a la Barceloneta

# data[].attributes.attachment_link.description
Al carrer, els amics de Mazar Saleem, d'Abu Safya i de Sarfraj Ahmad expliquen, impotents, com han mort atrapats per les flames a les sis del matí al pis on vivien a la Barceloneta. "Estava aferrat als barrots de la porta, sense poder sortir, amb els ulls molt oberts", reprodueix un d'ells, recordant el moment en què un dels seus companys intentava sortir dels baixos.

# data[].attributes.body
Estudia el comportament global de l'economia com a resultat de la interacció entre els agents econòmics.

# data[].attributes.body
escassetat d'individus

# data[].attributes.body
prevenen una caiguda

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Una caída profunda seguida de un fuerte rebote. La vicepresidenta tercera del Gobierno y ministra de Asuntos Económicos y Transformación Digital, Nadia Calviño, ha reiterado este lunes que los datos macroeconómicos apuntan a que la recuperación ya ha llegado y que está siendo intensa, ya que en el tercer trimestre del año se espera un crecimiento del PIB de dos dígitos, por encima del 10%, después de que la economía colapsara un histórico 18,5% entre abril y junio.

"Lo que vemos es que esta recuperación de la economía ya está en marcha, con un claro punto de inflexión a partir del fin de la hibernación", ha asegurado Calviño durante su intervención en el curso El sistema financiero en la crisis del Covid 19. Retos y compromisosde la Universidad Internacional Menéndez Pelayo, organizado por la Asociación de Periodistas de Información Económica (APIE) y el BBVA.

La previsión avanzada por Calviño coincide con la de otros organismos y casas de análisis, como la del BBVA Research, de la Autoridad Independiente de Responsabilidad Fiscal (Airef) ―que estima un repunte del 15,2% en el tercer trimestre― o Funcas. Y se basa en varios indicadores que apuntan a una reactivación en los últimos meses, como la subida del gasto con tarjetas de crédito o la progresiva disminución de los trabajadores afectados por un expediente de regulación temporal de empleo (ERTE), que han pasado del pico de unos 3,4 millones a ser menos de un millón.

Aun así, la recuperación será incompleta y desigual. En la primera mitad del año, la economía española ha perdido terreno a un ritmo nunca visto en tiempos de paz: el estricto confinamiento impuesto a partir de marzo, con el cerrojo total de muchas actividades, ha derivado en una caída del PIB del 22%, un golpe demasiado fuerte para que sea compensado del todo en lo que queda de año. Además, muchos sectores siguen funcionando a medio gas pese a la desescalada.

La misma Calviño ha reconocido que la recuperación no se está dando con la misma intensidad en todos los sectores ni en todos los territorios. "Es evidente que hay ámbitos, como una parte del sector turístico, algunos segmentos de la hostelería, que se están viendo impactados de manera más dura" a causa de la caída de la demanda mundial y las medidas de restricción que siguen vigentes para contener la expansión de contagios, ha dicho en su intervención. La semana pasada, había dejado abierta la puerta a prorrogar los ERTE vinculados a la covid-19 más allá del 30 de septiembre ―la fecha límite actualmente prevista, cuya extensión empezará a negociarse el viernes―, tras reconocer que algunas ramas de actividad como el turismo seguirán acusando más que otros los efectos de la pandemia en su negocio en lo que queda de año.

"Pero en su conjunto la economía española está evolucionando de acuerdo con las previsiones que tenía el Gobierno, que desde mayo hemos venido adelantando y pronosticando que la recuperación seguirá un patrón de V asimétrica", ha insistido Calviño este lunes, "es decir con una caída muy intensa en el segundo trimestre y una progresiva recuperación cuyo ímpetu dependerá de que se sigan controlando los rebrotes en esta segunda parte del año ". El mismo Banco de España pidió reforzar "de forma drástica" los rastreos para evitar un nuevo confinamiento enormemente costoso desde un punto de vista económico.

Calviño también ha apuntado a que el mercado laboral da señales de mejora, y que se espera un ulterior aumento de la afiliación en agosto, aunque haya recordado que el último día de este mes suele ser negativo a efectos de empleo ―los datos se conocerán el miércoles―. Aun así, la ministra ha adelantado que, entre julio y lo que va de agosto, se han sumado "casi 333.000 afiliados" en el régimen general y cerca de 19.000 en el de autónomos. Calviño ha agregado que, desde abril, se han sumado 440.000 trabajadores afiliados en el régimen general y 60.000 en el de autónomos, "cerca ya de las cifras de antes del estado de alarma".

# data[].attributes.attachment_link.title
Calviño prevé que la economía crezca por encima del 10% en el tercer trimestre

# data[].attributes.attachment_link.description
Una caída profunda seguida de un fuerte rebote. La vicepresidenta tercera del Gobierno y ministra de Asuntos Económicos y Transformación Digital, Nadia Calviño, ha reiterado este lunes que los datos macroeconómicos apuntan a que la recuperación ya ha llegado y que está siendo intensa, ya que en el tercer trimestre del año se espera un crecimiento del PIB de dos dígitos, por encima del 10%, después de que la economía colapsara un histórico 18,5% entre abril y junio.

# data[].attributes.body
tornar a treballar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El secretario de Estado de Empleo, Joaquín Pérez Rey, ha dicho que quedan 662.000 trabajadores afectados por expedientes de regulación temporal de empleo (ERTE) en la actualidad, tras haber salido ya el 82 % de los 3,3 millones que llegó a haber en lo más duro de la pandemia.

El secretario de Estado de Empleo ha participado este viernes en Nueva Economía Forum, que ha tenido como protagonista al secretario general de CCOO, Unai Sordo, quien ha considerado necesario, una vez termine la crisis sanitaria, ser capaces de "adaptar la herramienta de los ERTE a los tiempos de normalidad".

Pérez Rey ha valorado que "desde lo peor de la pandemia se han logrado recuperar hasta 3,3 millones de empleos, algunos que han salido de los ERTE a la actividad regular y otros derivados del aumento de la afiliación".

"Hemos podido, por primera vez, desvincular la caída del PIB de la caída de la afiliación", ha dicho Pérez Rey, quien ha considerado que ésta es la gran aportación de las medidas adoptadas con las que se ha podido "encapsular ese empleo" de forma temporal.

Para el secretario de Estado, uno de los grandes retos ahora es "lograr que los dispositivos que hemos ensayado con éxito en esta crisis puedan en un futuro funcionar todavía mejor".

# data[].attributes.attachment_link.title
Trabajo dice que ya han salido de ERTE el 82% de trabajadores afectados

# data[].attributes.attachment_link.description
El secretario de Estado de Empleo, Joaquín Pérez Rey, ha dicho que quedan 662.000 trabajadores afectados por expedientes de regulación temporal de empleo (ERTE) en la actualidad, tras haber salido ya el 82 % de los 3,3 millones que llegó a haber en lo más duro de la pandemia.

# data[].attributes.body
falten necessitats.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viandantes caminan por el centro de Ciudad de México, este verano. Nayeli Cruz

México es demasiado austero hasta para el Fondo Monetario Internacional (FMI), tradicional estandarte de una tijera que ahora desaconseja. Los estímulos anunciados por el Gobierno ante la crisis del coronavirus representan alrededor del 1% del PIB, cuando la media entre los países emergentes es del 6%, apunta un informe global del Fondo publicado este miércoles. El organismo ha insistido, como lleva haciendo desde el inicio de la pandemia, en la importancia del gasto público para remontar el bache, tesis en la que coinciden la mayoría de expertos. Pese a las proyecciones que auguran un incremento sustancial en la deuda hasta el 65% del PIB y una caída histórica de la economía, el Gobierno mexicano mantiene un rumbo marcado por la austeridad.

En su giro keynesiano, el FMI ha renegado de la política de recortes y ahora anima a los países a gastar. Los estímulos ya representan el 12% de la economía mundial al corte de septiembre, un total de 11,7 billones de dólares. "En general, las medidas fiscales desplegadas hasta ahora han ayudado a mitigar la crisis sanitaria y económica (...), más en economías avanzadas porque los apoyos fiscales han sido mayores", reza el informe Monitor Fiscal. Políticas para la Recuperación, de carácter bianual. En el caso de economías emergentes, el organismo reconoce que el margen de maniobra era menor por los mayores intereses a pagar por endeudarse. Aun así, el organismo recomendó a México la semana pasada llevar los estímulos a una horquilla de entre el 2,5% y el 3,5% del PIB, muy por encima del nivel actual. El paquete macroeconómico propuesto por el Fondo puede impulsar un crecimiento del 4% en el medio plazo, según sus estimaciones.

El Gobierno, en cambio, se ha mantenido firme en su apuesta por la austeridad. El proyecto de presupuesto para 2021, presentado a inicios de septiembre, prevé un gasto un 0,3% menor al aprobado el año pasado y no incluye medidas extraordinarias. Para justificar la debilidad de los estímulos, el secretario de Hacienda, Arturo Herrera, ha llegado a comparar a México con economías como Canadá o Alemania que pueden endeudarse a tasas de interés negativas para financiar la respuesta. "Nosotros no nos podemos dar esos lujos. No tenemos esos márgenes de maniobra ni sociales ni fiscales ni económicos. No hacemos, como ellos, todo lo que se necesite, sino todo lo que podemos", ha explicado el funcionario este miércoles, en el marco de la reunión anual de ministros de finanzas del G20, a la que también ha asistido la directora gerente del Fondo, Kristalina Georgieva. Según los cálculos de Hacienda, un estímulo del 20% del PIB a una tasa del 6% implicaría pagar en 2021 intereses por alrededor de 300.000 millones de pesos, 14.000 millones de dólares, el costo de todos los programas sociales.

Pero la panorámica publicada este miércoles también deja a México mal parado respecto a naciones con un nivel de desarrollo similar. Colombia ha gastado alrededor de un 3% del PIB tanto en ayudas directas como en préstamos. Turquía, el país que menos ha invertido después de México en apoyos directos, lo compensa con préstamos e inyecciones de liquidez que superan el 12% de su economía. La respuesta mexicana queda por detrás incluso de la media de gasto entre los países más pobres, situada en un 1,8% del PIB pese a tener estos márgenes fiscales aún más reducidos y altos costes de financiación.

Los expertos coinciden en que el margen de México, si bien estrecho, era suficiente para enseñar más músculo."No tiene el espacio fiscal de Alemania, pero su nivel de deuda es menor al de otros emergentes que han adoptado acciones más potentes", dice Carlos Serrano, economista jefe de BBVA en el país latinoamericano. Fausto Hernández, profesor del Tec de Monterrey, señala que un aumento de gasto no habría alterado de forma significativa el balance primario, el equilibrio de las cuentas públicas antes del pago de la deuda. "En los últimos 20 años, México ha tenido un superávit primario del 1% en promedio, cuando se necesitaba un 1,71% para pagar la deuda. Con un endeudamiento adicional del 3% para apoyos extraordinarios frente a la crisis, la necesidad hubiera subido al 1,74%", estima. "No era descabellado. No hacer nada puede ser peor en el mediano plazo".

El FMI destaca en su informe los límites de la política de préstamos a empresas para animar la economía, el meollo de la estrategia del Ejecutivo mexicano hasta ahora. Los créditos, advierte el organismo de forma general, han tenido una "baja adopción", que el Fondo vincula a las "limitaciones administrativas y la condicionalidad" y a los niveles previos de deuda privada. México puso sobre la mesa créditos de 25.000 pesos, unos 1.170 dólares, a tasas de interés blandas, pero el apetito se ha quedado corto. Hasta mediados de junio, cuando se cerró la ventanilla, solo se habían otorgado préstamos a 192.000 patrones de los 645.102 elegibles, menos de una tercera parte, según datos del Instituto Mexicano del Seguro Social. "El crédito no te resuelve la posición de insolvencia porque tus ingresos van a ser los mismos. Te sirve para pagar la nómina pero no te vas a expandir. Cancelar o al menos posponer el pago de impuestos sí ayudaría", apunta el economista Juan Carlos Moreno Brid, de la UNAM.

Pese a las restricciones de gasto y a la negativa del Gobierno a contraer más deuda, el FMI prevé que esta aumente en casi 12 puntos porcentuales en 2020 hasta alcanzar el 65% del PIB. Es un incremento similar al de otros países con paquetes anticrisis mucho más robustos. Brasil, por ejemplo, ha gastado más del 8% en apoyos directos y alrededor de un 6% adicional en inyecciones de liquidez. Aunque su endeudamiento es más voluminoso que el de México -crecerá del 89% del PIB en 2019 al 101% este año-, el incremento es apenas una décima mayor a la mexicana. Como apunta el informe, las medidas fiscales no son el único factor detrás del repunte generalizado de la deuda en los emergentes; también lo son la reducción de ingresos tributarios y el desplome de la actividad económica.

En el caso mexicano, a una caída del PIB estimada en un 9% por el FMI, se une la fuerte depreciación del peso respecto al dólar, moneda en la que está denominada buena parte de la deuda mexicana. Para Carlos Serrano, México puede acabar en el peor de los dos mundos: descolgado de la estrategia de estímulos seguida por las principales economías y bendecida por los organismos internacionales, sin por ello recoger los aplausos de los mercados y de las agencias calificadoras, quienes antes de esta crisis tenían el rigor fiscal de los Gobiernos subrayado en rojo. "Es paradójico que sin tener un gasto adicional, el nivel de endeudamiento vaya a aumentar de forma significativa. Pudo haber subido 14 puntos con los estímulos pero eso se hubiese traducido en una recuperación más fuerte y en una mayor recaudación en el futuro", apunta. La recuperación del nivel de actividad anterior a la pandemia tardará al menos tres años, según estimaciones del Fondo.

# data[].attributes.attachment_link.title
México es el país emergente que menos estímulos dedica frente a la crisis del coronavirus

# data[].attributes.attachment_link.description
México es demasiado austero hasta para el Fondo Monetario Internacional (FMI), tradicional estandarte de una tijera que ahora desaconseja. Los estímulos anunciados por el Gobierno ante la crisis del coronavirus representan alrededor del 1% del PIB, cuando la media entre los países emergentes es del 6%, apunta un informe global del Fondo publicado este miércoles.

# data[].attributes.body
He aprés a com funciona aquest programa, he aprés el que realment significa l'economia i a com utilitar-la, quan i on.