# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keuruun vanha kirkko

Keuruun vanha kirkko Lapinsalmen rannalla on alahärmäläisen kirkonrakentajamestari Antti Hakolan vanhin säilynyt työnäyte.

Antti Hakola 1756-1759

Maalauskoristelu Johan Thilen 1785

Sakaristo Karl Tullpan 1831-1832

Istumapaikkoja 550

Keuruun vanha kirkko on huomattavan kaunis ja sopusuhtainen talonpoikaistyylin puukirkko. Sisämaalaukset tuovat hienolla tavalla viestin menneiden sukupolvien uskonnäkemyksistä, toiveista ja peloista. Sisätunnelma on ikuistettuna mm. Akseli Gallen-Kallelan maalauksessa "Tyttö Keuruun vanhassa kirkossa." Kesäisin vanha kirkko palvelee häiden, konserttien, hartauksien ja vierailujen merkeissä. Vanhaa kirkkoa on viime vuosina remontoitu yhteistyössä Museoviraston kanssa Vanhan kirkon vaivaispojan veisti kuvanveistäjä Eino Räsänen vuonna 1955, koska kirkon alkuperäinen 1800-luvulla tehty ukko oli aikojen kuluessa varastettu.

"Tuoksua taivaan tervan, uskoa uskollisuuden verran."

Sijainti
Keuruuntie, 42700 Keuruu
Aukioloajat
Keuruun Museon sivuilla

Keuruun kirkko (1892)

Keuruun seurakunnan neljäs kirkko rakennettiin vanhan kirkon läheisyyteen Kippavuorenmäelle. Paikka oli saanut nimensä lähteestä, jonka päälle kirkon alttari rakennettiin.

Arkkitehti Theodor Granstedt

Rakensi Odert Laine 1889-1892

Uudistus 1956 arkkitehti Elsi Borg

Alttaritaulut Eero Järnefelt

Urut Walcker saksasta 1902

Urkujen uudistus 1992 Hans Heinrich

Istumapaikkoja 1100

Uudesta kirkosta tehtiin etelätornillinen uusgoottilais-tyylinen tiilikirkko. Perustukset on tehty harmaasta graniitista. Kirkon rakennustoimikunnan puheenjohtajana toimi tehtaanpatruuna G A Serlachius.

Kirkon sisävaikutelma on tilava ja katedraalimainen.Sivuilla sijaitsevat pienet kylkiäiset antavat kirkkosalille ristin muotoa. Kolmilaivaisen kirkkosalin pohjoispäässä on holvikattoinen kuorisyvennys, jossa on uusgoottilainen alttarilaite Kuorin itäsyvennyksessä on pieni toimituskappeli..Kippavuoren pyhäkkö on Keuruun seurakunnan avara, valoisa ja toimiva pääkirkko, jossa on hyvä järjestää suuriakin juhlia.

Osoite Keuruuntie 6, 42700 Keuruu

Haapamäen kirkko

Jyväskylän radan (1897) valmistumisen myötä Haapamäestä oli kehittynyt merkittävä rautateiden risteysasema. Väkimäärän lisäääntyessä katsottiin tarpeelliseksi rukoushuoneen ja hautausmaan hankkiminen.

Arkkitehti Mikael Nordenswan 1952-1953

Istumapaikkoja 300

Vuonna 1931 ratamestari Heikki Heinonen ja hänen vaimonsa Emma lahjoittivat ratapihan takaa hyvää kangasmaata kyseiseen tarkoitukseen. Kirkon piirrustukset tilattiin rakennusmestari Heikki Tiitolalta. Kirkon perustukset tehtiin vuonna 1939 "lahjamaalle", jossa oli ollut vaatimaton siunauskappeli jo vuodesta 1932. Sota kuitenkin katkaisi rukoushuonehankkeen ja perustukset kasvoivat pusikkoa sodan jälkeen.

Kirkko saatiin lopulta rakennettua Haapamäellä koulunsa käyneen arkkitehti Mikael Nordenswanin uusien piirustusten mukaisesti. Nordenswan suunnitteli jyrkkäkattoisen tiilirakenteisen pitkäkirkon, jonka rapattua ulkopintaa elävöittävät liuskekivet. Erillinen korkea kellotorni on pääsisäämkäynnin vieressä. Alttariosa on muuta kirkkosalia matalampi ja alttariseinällä on pelkistetty risti.Nordenswanin suunnittelemassa Kolhon kyläkirkossa sama ratkaisu. Haapamäen kirkko on ensimmäisiä monitoimikirkkoja. Kirkkosalin yhteydessä on seurakuntasali ja kerhotiloja. Seurakuntasalia laajennettiin 1990-luvulla.
Osoite
Riihontie 16, 42800 Haapamäki

Alla remontissa olevan kirkon facebook-sivu.

Pihlajaveden erämaakirkko (1780)

Pihlajaveden vanha kirkko rakennettiin kymmenen talon ja neljän torpan voimavaroilla seitsemisenkymmentä vuotta ennen kuin seutukunnalle saateiin ensimmäinen tie.

Matti Åkerblom 1780-1782

Istumapaikkoja 300

Pihlajaveden vanha kirkko rakennettiin kymmenen talon ja neljän torpan voimavaroilla seitsemisenkymmentä vuotta ennen kuin seutukunnalle saateiin ensimmäinen tie. Metsäpölkujen kulmakunnalle piti alunperin rakentaa vain vaatimaton saarnahuone, mutta innostuksen tuloksena valmistuikin luvaton oikea kirkko. Keuruun tuolloinen kirkkoherra Abraham Indrenius nuorempi sai huomautuksen tuomiokapitulilta ja asiasta kanneltiin maaherralle.Kirkko kuitenkin sai jäädä pystyyn ja se palveli savupirttien sisukasta kansaa. Nykypäivänä kirkko on eräänlainen kesävieraiden pyhiinvaelluskohde ja suosittu vihki- ja konserttikirkko.
Eräjärveläinen Matti Åkerblom teki Pihlajaveden kirkossa länsitornillisen pitkäkirkon, jonka molemmilla sivuilla on pienet ristisakaramaiset kylkiäiset. Pohjoispuolen kylkiäisessä on sakaristo. Eteläsakaran seinissä on puhuttelevia varjoja, jotka ovat syntyneet märkien ja nokisten vaatteiden painaessa hirsiä. Esi- isät kertovat nykyajalle uskostaan ja elämästään varjojen välityksellä. 1800-luvun jälkipuoliskolla kirkko joutui rappiolle, ja se aiottiin purkaa. Mutta mm. A. Gallen-Kallelan kannanotto ja kirkkoherra Bergrothin toiminta auttoivat silyttämään koskettavan korpipyhäkön jälkipolville. Tuntemattoman veistäjän tekemässä erämaakirkon vaivaisukossa on silmiä liikuttava mekanismi.

"Puhuu puu, muu unohtuu, huokuu hirret historiaa."
Osoite
Erämaakirkontie 100, Pihlajavesi, Keuruu

Karri Rajalan video Erämaakirkosta.

Pihlajaveden uusi kirkko (1870)

Pihlajaveden uutta kirkkoa suunniteltiin ja rakennettiin huonona aikana. 1860 -luvun nälkävuodet veivät maamme väestöstä manan majoille kymmenisen prosenttia.

L I Lindqvist/ E B Lohrmann 1869-1871

Alttaritaulu Amanda Kjelling 1881

Lasimaalaus Jorma Oikari 1998

Istumapaikkoja 500

Pihlajavedellä oli muitakin vaikeuksia kirkonrakennuksen suhteen, paikkauntalaiset eivät nimittäin tahtoneet millään päästä yksimielisyyteen kirkon paikasta. Tuon ajan intendenttikontorin "tyyppipiirustusten" mukainen kirkko kuitenkin rakennettiin Kolehmanmäelle, komealle paikalle. Kirkon rakensi Lauri Heikki Kuorikoski ja hän muokkasi piirustuksia varsin voimakkaasti. Korjausten jälkeen lopputulokseen oltiin tyytyväisiä.
Kirkko Kolehmanmäellä on tasavartinen länsitornillinen ristikirkko. Lämmityslaitteet kirkkoon tulivat jo vuonna 1907. Nykyisin kirkossa toimivat digitaaliurut ja se on jumalanpalveluskäytössä syksyisin ja keväisin.

Osoite Kirkkotie, Pihlajavesi

Hautausmaat

Keuruun hautausmaa

Seurakunnan päähautausmaa sijaitsee Keuruun keskustasta etelään (Mänttä) lähtevän valtatien nro 58 välittömässä läheisyydessä. Hautausmaa on kooltaan noin 7 hehtaaria ja sen kalmistoista on saanut viimeisen leposijansa yli 10 000 vainajaa. Siunaustilaisuudet toimitetaan arkkitehti Erkko Virkkusen suunnittelemassa vuonna 1964 valmistuneessa siunauskappelissa.Kappeliin mahtuu yli160 hautajaisvierasta.

Vanhan kirkon puisto, Keuruu

Keuruun vanha hautausmaa sijaitsee vanhan kirkon kiviaidan rajaamassa kirkkopihassa. Puistossa ovat myös Keuruun sankarihaudat. Hautauksia toimitetaan ainoastaan vanhoihin sukuhautoihin.

Haapamäen hautausmaa

Haapamäen kirkon eteläpuolella oleva hautausmaa sankarihautoineen ja vanha siunauskappeli vuodelta 1932 ovat samalla "lahjakankaalla" kirkon kanssa. Kirkko sijaitsee Haapamäeltä etelän suuntaan (Ruovesi) menevän tien varressa. Ratamestari Heinonen puolisoineen lahjoitti alueen seurakunnalle vuonna 1931. Nykyään siunaukset toimitetaan kirkossa ja kappeli toimii ruumishuoneena.

Koipikankaan hautausmaa, Pihlajavesi

Pihlajaveden hautausmaa sijaitsee seurakuntatalon välittömässä läheisyydessä. Hautausmaalla ovat myös Pihlajaveden lukuisat sankarihaudat. Pieni paikkakunta antoi raskaan uhrin maamme vapauden hintana. Koskettavan kauniiseen siunauskappeliin mahtuu satakunta hautajaisvierasta.

Rekolan hautausmaa, Pihlajavesi

Pihlajaveden vanha hautausmaa sijaitsee Pihlajaveden uuden kirkon lähettyvillä. Hautausmaa on osittain metsän peitossa.

Toimipaikat

Keuruun kirkon välittömässä läheisyydessä Kippavuorenmäellä sijaitsevat seurakuntakeskus ja virastotalo.

Seurakuntakeskuksesta, keskeltä kylää, löytyvät tilat juhlaan, koulutukseen tai tapahtumaan. Seurakuntakeskusta voi varata pelkkänä tilana tai koko tapahtuma ruokailuineen.

Tilat

Lisäksi toiminnalliset tilat

Pelisali

Päiväkerhotilat

Nuorten tilat

Pienoisähköautorata

Seurakuntakeskuksen keittiö on hiljattain uudistettu ajanmukaiseksi.

Seurakunnan virastotalo sijaitsee Keuruulla Kippavuorenmäellä, josta löytyvät kirkkoherranvirasto, taloustoimisto ja lapsityön toimisto. Nuorisotoimisto ja diakoniatoimisto löytyy pihan toiselta puolen - kirkon vierestä - seurakuntakeskuksesta.

Kirkkoherranviraston katuosoite ja aukioloajat:
Kippavuorentie 11
Haapamäen kirkon seurakuntasali

Tilat

Mahdollisuus käyttää yhdessä kirkkosalin kanssa. Ajanmukainen keittiö. Kerhohuone.

Pihlajaveden seurakuntatalo

Pihlajaveden seurakuntatalo sijaitsee Koipikankaalla.
Tilat

Kirkkosali noin 60 henkeä

Seurakuntasali noin 100 henkeä.

Salit ovat yhdistettävissä. Ajanmukainen keittiö. Alakerrassa pelisali ja kerhohuone.
Isohiekassa onnistuu
Voit suurentaa kuvia klikkaamalla
Luotsi - Päärakennus Majakka - vanha majoitusrakennus Kummeli - rantasauna Rakennukset Päärakennus Keuruun uusi pappila Rivitalot: Kerrostalot:
Myytäviä kohteita

Myytävänä Pappilanniemessä vuonna 1966 rakennettu arkkitehti Erkko Virkkusen suunnittelema ns. Keuruun uusi pappila, joka on 1960-luvun arkkitehtuurin ihanteita edustava rakennus ja harvoja ajanjaksona rakennettuja pappilarakennuksia. Rakennus sijoittuu vanhan pappilarakennuksen viereen Lapinsalmen sillan läheisyyteen. Rakennus on tasakattoinen, ajalle tyypilliseen tapaan matalalle perustalle rakennettu ja vaakasuuntaisia, matalahkoja linjoja korostava. Rakennuksen keskeisiä ulkoasuun vaikuttavia yksityiskohtia on rannan puolelle tehty ensimmäisen kerroksen maanvarainen patioratkaisu. Talon asuinpinta-ala on noin 218 m2 ja kokonaispinta-ala 295 m2. Kiinteistö on tällä hetkellä vapaa.
Kiinteistö myydään määräalana kirjallisten tarjousten perusteella. Myyjällä on oikeus hyväksyä tai hylätä tarjoukset.
Kiinnostuneille järjestetään yksityisesittely erikseen sovittavana aikana. Keuruun uusi pappila on nähtävissä myös Etuovi.com:ssa.

Lisätietoja ja esittelypyynnöt puh. 050-373 6663 Heli Tuomaala tai heli.tuomaala@ovikotiin.com

Kippavuorentie

Uskalintie

Riihontie
Asuintalot:
Pappilantie

Hollikankaantie

Juho Riihimäentie
Kamana
Kippavuorentie

Tehtaantie
Pappila
Haapamäentie
Kappa
Leppäläntie

Keuruuntie

Otonkaarre

Kangasmannilantie

Hollikankaantie

Vanha Keuruu

Matkailukeskus Kamana - Keuruun portti. Kamana on Kangasmannilan pappilan vanha kivinavetta, rakennettu vuonna 1903. Syksyllä 1999 ja keväällä 2000 navetta koki muodonmuutoksen. Aprillipäivänä 2000 avattiin Kamana, josta löytyvät taidemuseo, ravintola, parturi, kokous- ja toimistotiloja. Ympäristö on vehreä ja hyvin hoidettu istutuksineen ja kukkaniittyineen.Kamanan omistaa Keuruun seurakunta.

"Tuhat vuotta, sata tarinaa on takanamme; eiköpä myös edessämme näillä eväillä!"
Vanhan Keuruun sivut

Keuruun seurakuntaa on sen historian aikana palvellut 24 kirkkoherraa. Kangasmannilaan vuonna 1813 valmistuneessa kirkkoherran pappilassa heistä on asunut 12. Reilun sadanviidenkymmenen vuoden ajanjaksoon, jolloin nykyinen vanha pappila toimi kirkkoherran asuntona mahtuu siis huomionarvoinen kavalkadi keuruuulaista elämää. Ennallistavan remontin myötä herätettiin eloon myös pappilan rovastien, ruustinnoiden ja palvelusväen värikkäät tarinat ja antoisat aikakaudet. Remontin jälkeen Kangasmannilan kirkkoherran pappila palvelee hienolla hengellään ja perinteikkäällä ympäristöllään niin juhlia ja koulutusta kuin tapahtumia ja kulttuuriakin. Hankkeelle myönnettiin EU- avustusta, remontti valmistui syyskuussa 2005. Asiakkaita Keuruun vanhassa pappilassa palvelee yritys nimeltä PAPPILAN PIDOT.

Kamanan pihapiirissä sijaitsee Kappa, ekumeeninen tila, jossa eri kirkkokunnat esittäytyvät. Kapan yläkerrassa on yhteinen kappeli hiljentymistä varten. Kappa on pappilan vanha vilja-aitta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Keuruun vanha kirkko Lapinsalmen rannalla on alahärmäläisen kirkonrakentajamestari Antti Hakolan vanhin säilynyt työnäyte. Antti Hakola 1756-1759 Maalauskoristelu Johan Thilen 1785 Sakaristo Karl Tullpan 1831-1832 Istumapaikkoja 550 Keuruun vanha kirkko on huomattavan kaunis ja sopusuhtainen talonpoikaistyylin puukirkko. Sisämaalaukset tuovat hienolla tavalla viestin menneiden sukupolvien uskonnäkemyksistä, toiveista ja peloista. Sisätunnelma on ikuistettuna mm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kesäkuun lopulla tuli tehtyä retkuilureissu Laukaan Saraakalliolle - Suomen laajimmalle kalliomaalausseinämälle, jos vaatimattomaksi heittäytyy. Arvellaanpa Saraakallion kalliomaalausten nimittäin olevan koko Fennoskandian suurimman.

Tarkalleen ottaen kalliomaalauskenttiä on Saraakalliolla peräti kaksi. Näisä suurempi, Saraakallio I sijaitsee jyrkässä kalliossa ja Saraakallio II edellisestä 230 metriä eteläkaakkoon.

Laukaan keskusta näkyy Saraaveen vastarannalla.

Kallioseinämää pääsee katsomaan varsin helposti, mutta monien maalauksien tutkiminen vaatisi trapetsitaitoja.

Osa maalauksista on selkeitä ja niistä erottuu selviä aiheita. Näistä on tunnistettu noin 200 kuviota tai katkelmaa.

Hirvivene on eräs Saraakallion ehkä tunnetuin kuvio. Se on helppo havaita, sillä se löytyy terassin yläpäästä lähes katsojan silmien korkeudelta. Tummanpunainen kuvio näkyy selvästi kaikilla keleillä, vaikka onkin kulunut.

Mielenkiintoinen maalaus on myös kallion eteläisin kuviopari. Sitä pidetään yleisesti käärmeenä tai salamana. Kansanperinteessä käärme on liitetty hedelmällisyyteen ja ukkosenjumalaan.

Tunnettu maalaus on myös tappisarvinen hirvi.

Sitten on kymmeniä ellei satoja länttejä, joista ei saa täysin selvää.

Vaikuttava paikka.

Saraakalliolla voisi viettää muutaman päivän tutkiessa mallauksia. Harmi vaan että moni maalauskenttä on lähes tai kokonaan tuhoutunut. Paikka on ollut tärkeä esihistoriallisille esi-isillemme.

Ikää maalauksilla arvellaan olevan noin 7000 vuotta. Ajoitus perustuu siihe, että tuolloin kallio paljastui järvestä ja siihen on ylipäänsä ollut mahdollista maalata. Maan kohotessa piirrosten kenttä on sitten aina vain laajentunut alaspäin.

Kartta. ETRS-TM35FIN -tasokoordinaatit: N 6921107 E 448333

Julkaistu aiemmin Leppävirtaa -blogissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kesäkuun lopulla tuli tehtyä retkuilureissu Laukaan Saraakalliolle - Suomen laajimmalle kalliomaalausseinämälle, jos vaatimattomaksi heittäytyy. Arvellaanpa Saraakallion kalliomaalausten nimittäin olevan koko Fennoskandian suurimman. Tarkalleen ottaen kalliomaalauskenttiä on Saraakalliolla peräti kaksi. Näisä suurempi, Saraakallio I sijaitsee jyrkässä kalliossa ja Saraakallio II edellisestä 230 metriä eteläkaakkoon. Laukaan keskusta näkyy Saraaveen vastarannalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vuokraa mökki tai huvila, ja tule nauttimaan lomasta Himokselle!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuomiokirkko on avoinna talvikautena (syyskuusta huhtikuun loppuun) joka päivä klo 11-15 sekä kesäkautena touko-elokuussa klo 10-17, jolloin myös opas on paikalla. Ryhmien varaukset p. 03 219 0705, arkisin klo 9-15. Ryhmien tutustumiset eivät ole mahdollisia toimitusten aikana. Facebook-sivu: facebook.com/Tampereentuomiokirkko1/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keuruun vanha kirkko

Keuruun vanha kirkko Lapinsalmen rannalla on alahärmäläisen kirkonrakentajamestari Antti Hakolan vanhin säilynyt työnäyte.

Antti Hakola 1756-1759

Maalauskoristelu Johan Thilen 1785

Sakaristo Karl Tullpan 1831-1832

Istumapaikkoja 550

Keuruun vanha kirkko on huomattavan kaunis ja sopusuhtainen talonpoikaistyylin puukirkko. Sisämaalaukset tuovat hienolla tavalla viestin menneiden sukupolvien uskonnäkemyksistä, toiveista ja peloista. Sisätunnelma on ikuistettuna mm. Akseli Gallen-Kallelan maalauksessa "Tyttö Keuruun vanhassa kirkossa." Kesäisin vanha kirkko palvelee häiden, konserttien, hartauksien ja vierailujen merkeissä. Vanhaa kirkkoa on viime vuosina remontoitu yhteistyössä Museoviraston kanssa Vanhan kirkon vaivaispojan veisti kuvanveistäjä Eino Räsänen vuonna 1955, koska kirkon alkuperäinen 1800-luvulla tehty ukko oli aikojen kuluessa varastettu.

"Tuoksua taivaan tervan, uskoa uskollisuuden verran."

Sijainti
Keuruuntie, 42700 Keuruu
Aukioloajat
Keuruun Museon sivuilla

Keuruun kirkko (1892)

Keuruun seurakunnan neljäs kirkko rakennettiin vanhan kirkon läheisyyteen Kippavuorenmäelle. Paikka oli saanut nimensä lähteestä, jonka päälle kirkon alttari rakennettiin.

Arkkitehti Theodor Granstedt

Rakensi Odert Laine 1889-1892

Uudistus 1956 arkkitehti Elsi Borg

Alttaritaulut Eero Järnefelt

Urut Walcker saksasta 1902

Urkujen uudistus 1992 Hans Heinrich

Istumapaikkoja 1100

Uudesta kirkosta tehtiin etelätornillinen uusgoottilais-tyylinen tiilikirkko. Perustukset on tehty harmaasta graniitista. Kirkon rakennustoimikunnan puheenjohtajana toimi tehtaanpatruuna G A Serlachius.

Kirkon sisävaikutelma on tilava ja katedraalimainen.Sivuilla sijaitsevat pienet kylkiäiset antavat kirkkosalille ristin muotoa. Kolmilaivaisen kirkkosalin pohjoispäässä on holvikattoinen kuorisyvennys, jossa on uusgoottilainen alttarilaite Kuorin itäsyvennyksessä on pieni toimituskappeli..Kippavuoren pyhäkkö on Keuruun seurakunnan avara, valoisa ja toimiva pääkirkko, jossa on hyvä järjestää suuriakin juhlia.

Osoite Keuruuntie 6, 42700 Keuruu

Haapamäen kirkko

Jyväskylän radan (1897) valmistumisen myötä Haapamäestä oli kehittynyt merkittävä rautateiden risteysasema. Väkimäärän lisäääntyessä katsottiin tarpeelliseksi rukoushuoneen ja hautausmaan hankkiminen.

Arkkitehti Mikael Nordenswan 1952-1953

Istumapaikkoja 300

Vuonna 1931 ratamestari Heikki Heinonen ja hänen vaimonsa Emma lahjoittivat ratapihan takaa hyvää kangasmaata kyseiseen tarkoitukseen. Kirkon piirrustukset tilattiin rakennusmestari Heikki Tiitolalta. Kirkon perustukset tehtiin vuonna 1939 "lahjamaalle", jossa oli ollut vaatimaton siunauskappeli jo vuodesta 1932. Sota kuitenkin katkaisi rukoushuonehankkeen ja perustukset kasvoivat pusikkoa sodan jälkeen.

Kirkko saatiin lopulta rakennettua Haapamäellä koulunsa käyneen arkkitehti Mikael Nordenswanin uusien piirustusten mukaisesti. Nordenswan suunnitteli jyrkkäkattoisen tiilirakenteisen pitkäkirkon, jonka rapattua ulkopintaa elävöittävät liuskekivet. Erillinen korkea kellotorni on pääsisäämkäynnin vieressä. Alttariosa on muuta kirkkosalia matalampi ja alttariseinällä on pelkistetty risti.Nordenswanin suunnittelemassa Kolhon kyläkirkossa sama ratkaisu. Haapamäen kirkko on ensimmäisiä monitoimikirkkoja. Kirkkosalin yhteydessä on seurakuntasali ja kerhotiloja. Seurakuntasalia laajennettiin 1990-luvulla.
Osoite
Riihontie 16, 42800 Haapamäki

Alla remontissa olevan kirkon facebook-sivu.

Pihlajaveden erämaakirkko (1780)

Pihlajaveden vanha kirkko rakennettiin kymmenen talon ja neljän torpan voimavaroilla seitsemisenkymmentä vuotta ennen kuin seutukunnalle saateiin ensimmäinen tie.

Matti Åkerblom 1780-1782

Istumapaikkoja 300

Pihlajaveden vanha kirkko rakennettiin kymmenen talon ja neljän torpan voimavaroilla seitsemisenkymmentä vuotta ennen kuin seutukunnalle saateiin ensimmäinen tie. Metsäpölkujen kulmakunnalle piti alunperin rakentaa vain vaatimaton saarnahuone, mutta innostuksen tuloksena valmistuikin luvaton oikea kirkko. Keuruun tuolloinen kirkkoherra Abraham Indrenius nuorempi sai huomautuksen tuomiokapitulilta ja asiasta kanneltiin maaherralle.Kirkko kuitenkin sai jäädä pystyyn ja se palveli savupirttien sisukasta kansaa. Nykypäivänä kirkko on eräänlainen kesävieraiden pyhiinvaelluskohde ja suosittu vihki- ja konserttikirkko.
Eräjärveläinen Matti Åkerblom teki Pihlajaveden kirkossa länsitornillisen pitkäkirkon, jonka molemmilla sivuilla on pienet ristisakaramaiset kylkiäiset. Pohjoispuolen kylkiäisessä on sakaristo. Eteläsakaran seinissä on puhuttelevia varjoja, jotka ovat syntyneet märkien ja nokisten vaatteiden painaessa hirsiä. Esi- isät kertovat nykyajalle uskostaan ja elämästään varjojen välityksellä. 1800-luvun jälkipuoliskolla kirkko joutui rappiolle, ja se aiottiin purkaa. Mutta mm. A. Gallen-Kallelan kannanotto ja kirkkoherra Bergrothin toiminta auttoivat silyttämään koskettavan korpipyhäkön jälkipolville. Tuntemattoman veistäjän tekemässä erämaakirkon vaivaisukossa on silmiä liikuttava mekanismi.

"Puhuu puu, muu unohtuu, huokuu hirret historiaa."
Osoite
Erämaakirkontie 100, Pihlajavesi, Keuruu

Karri Rajalan video Erämaakirkosta.

Pihlajaveden uusi kirkko (1870)

Pihlajaveden uutta kirkkoa suunniteltiin ja rakennettiin huonona aikana. 1860 -luvun nälkävuodet veivät maamme väestöstä manan majoille kymmenisen prosenttia.

L I Lindqvist/ E B Lohrmann 1869-1871

Alttaritaulu Amanda Kjelling 1881

Lasimaalaus Jorma Oikari 1998

Istumapaikkoja 500

Pihlajavedellä oli muitakin vaikeuksia kirkonrakennuksen suhteen, paikkauntalaiset eivät nimittäin tahtoneet millään päästä yksimielisyyteen kirkon paikasta. Tuon ajan intendenttikontorin "tyyppipiirustusten" mukainen kirkko kuitenkin rakennettiin Kolehmanmäelle, komealle paikalle. Kirkon rakensi Lauri Heikki Kuorikoski ja hän muokkasi piirustuksia varsin voimakkaasti. Korjausten jälkeen lopputulokseen oltiin tyytyväisiä.
Kirkko Kolehmanmäellä on tasavartinen länsitornillinen ristikirkko. Lämmityslaitteet kirkkoon tulivat jo vuonna 1907. Nykyisin kirkossa toimivat digitaaliurut ja se on jumalanpalveluskäytössä syksyisin ja keväisin.

Osoite Kirkkotie, Pihlajavesi

Hautausmaat

Keuruun hautausmaa

Seurakunnan päähautausmaa sijaitsee Keuruun keskustasta etelään (Mänttä) lähtevän valtatien nro 58 välittömässä läheisyydessä. Hautausmaa on kooltaan noin 7 hehtaaria ja sen kalmistoista on saanut viimeisen leposijansa yli 10 000 vainajaa. Siunaustilaisuudet toimitetaan arkkitehti Erkko Virkkusen suunnittelemassa vuonna 1964 valmistuneessa siunauskappelissa.Kappeliin mahtuu yli160 hautajaisvierasta.

Vanhan kirkon puisto, Keuruu

Keuruun vanha hautausmaa sijaitsee vanhan kirkon kiviaidan rajaamassa kirkkopihassa. Puistossa ovat myös Keuruun sankarihaudat. Hautauksia toimitetaan ainoastaan vanhoihin sukuhautoihin.

Haapamäen hautausmaa

Haapamäen kirkon eteläpuolella oleva hautausmaa sankarihautoineen ja vanha siunauskappeli vuodelta 1932 ovat samalla "lahjakankaalla" kirkon kanssa. Kirkko sijaitsee Haapamäeltä etelän suuntaan (Ruovesi) menevän tien varressa. Ratamestari Heinonen puolisoineen lahjoitti alueen seurakunnalle vuonna 1931. Nykyään siunaukset toimitetaan kirkossa ja kappeli toimii ruumishuoneena.

Koipikankaan hautausmaa, Pihlajavesi

Pihlajaveden hautausmaa sijaitsee seurakuntatalon välittömässä läheisyydessä. Hautausmaalla ovat myös Pihlajaveden lukuisat sankarihaudat. Pieni paikkakunta antoi raskaan uhrin maamme vapauden hintana. Koskettavan kauniiseen siunauskappeliin mahtuu satakunta hautajaisvierasta.

Rekolan hautausmaa, Pihlajavesi

Pihlajaveden vanha hautausmaa sijaitsee Pihlajaveden uuden kirkon lähettyvillä. Hautausmaa on osittain metsän peitossa.

Toimipaikat

Keuruun kirkon välittömässä läheisyydessä Kippavuorenmäellä sijaitsevat seurakuntakeskus ja virastotalo.

Seurakuntakeskuksesta, keskeltä kylää, löytyvät tilat juhlaan, koulutukseen tai tapahtumaan. Seurakuntakeskusta voi varata pelkkänä tilana tai koko tapahtuma ruokailuineen.

Tilat

Lisäksi toiminnalliset tilat

Pelisali

Päiväkerhotilat

Nuorten tilat

Pienoisähköautorata

Seurakuntakeskuksen keittiö on hiljattain uudistettu ajanmukaiseksi.

Seurakunnan virastotalo sijaitsee Keuruulla Kippavuorenmäellä, josta löytyvät kirkkoherranvirasto, taloustoimisto ja lapsityön toimisto. Nuorisotoimisto ja diakoniatoimisto löytyy pihan toiselta puolen - kirkon vierestä - seurakuntakeskuksesta.

Kirkkoherranviraston katuosoite ja aukioloajat:
Kippavuorentie 11
Haapamäen kirkon seurakuntasali

Tilat

Mahdollisuus käyttää yhdessä kirkkosalin kanssa. Ajanmukainen keittiö. Kerhohuone.

Pihlajaveden seurakuntatalo

Pihlajaveden seurakuntatalo sijaitsee Koipikankaalla.
Tilat

Kirkkosali noin 60 henkeä

Seurakuntasali noin 100 henkeä.

Salit ovat yhdistettävissä. Ajanmukainen keittiö. Alakerrassa pelisali ja kerhohuone.
Isohiekassa onnistuu
Voit suurentaa kuvia klikkaamalla
Luotsi - Päärakennus Majakka - vanha majoitusrakennus Kummeli - rantasauna Rakennukset Päärakennus Keuruun uusi pappila Rivitalot: Kerrostalot:
Myytäviä kohteita

Myytävänä Pappilanniemessä vuonna 1966 rakennettu arkkitehti Erkko Virkkusen suunnittelema ns. Keuruun uusi pappila, joka on 1960-luvun arkkitehtuurin ihanteita edustava rakennus ja harvoja ajanjaksona rakennettuja pappilarakennuksia. Rakennus sijoittuu vanhan pappilarakennuksen viereen Lapinsalmen sillan läheisyyteen. Rakennus on tasakattoinen, ajalle tyypilliseen tapaan matalalle perustalle rakennettu ja vaakasuuntaisia, matalahkoja linjoja korostava. Rakennuksen keskeisiä ulkoasuun vaikuttavia yksityiskohtia on rannan puolelle tehty ensimmäisen kerroksen maanvarainen patioratkaisu. Talon asuinpinta-ala on noin 218 m2 ja kokonaispinta-ala 295 m2. Kiinteistö on tällä hetkellä vapaa.
Kiinteistö myydään määräalana kirjallisten tarjousten perusteella. Myyjällä on oikeus hyväksyä tai hylätä tarjoukset.
Kiinnostuneille järjestetään yksityisesittely erikseen sovittavana aikana. Keuruun uusi pappila on nähtävissä myös Etuovi.com:ssa.

Lisätietoja ja esittelypyynnöt puh. 050-373 6663 Heli Tuomaala tai heli.tuomaala@ovikotiin.com

Kippavuorentie

Uskalintie

Riihontie
Asuintalot:
Pappilantie

Hollikankaantie

Juho Riihimäentie
Kamana
Kippavuorentie

Tehtaantie
Pappila
Haapamäentie
Kappa
Leppäläntie

Keuruuntie

Otonkaarre

Kangasmannilantie

Hollikankaantie

Vanha Keuruu

Matkailukeskus Kamana - Keuruun portti. Kamana on Kangasmannilan pappilan vanha kivinavetta, rakennettu vuonna 1903. Syksyllä 1999 ja keväällä 2000 navetta koki muodonmuutoksen. Aprillipäivänä 2000 avattiin Kamana, josta löytyvät taidemuseo, ravintola, parturi, kokous- ja toimistotiloja. Ympäristö on vehreä ja hyvin hoidettu istutuksineen ja kukkaniittyineen.Kamanan omistaa Keuruun seurakunta.

"Tuhat vuotta, sata tarinaa on takanamme; eiköpä myös edessämme näillä eväillä!"
Vanhan Keuruun sivut

Keuruun seurakuntaa on sen historian aikana palvellut 24 kirkkoherraa. Kangasmannilaan vuonna 1813 valmistuneessa kirkkoherran pappilassa heistä on asunut 12. Reilun sadanviidenkymmenen vuoden ajanjaksoon, jolloin nykyinen vanha pappila toimi kirkkoherran asuntona mahtuu siis huomionarvoinen kavalkadi keuruuulaista elämää. Ennallistavan remontin myötä herätettiin eloon myös pappilan rovastien, ruustinnoiden ja palvelusväen värikkäät tarinat ja antoisat aikakaudet. Remontin jälkeen Kangasmannilan kirkkoherran pappila palvelee hienolla hengellään ja perinteikkäällä ympäristöllään niin juhlia ja koulutusta kuin tapahtumia ja kulttuuriakin. Hankkeelle myönnettiin EU- avustusta, remontti valmistui syyskuussa 2005. Asiakkaita Keuruun vanhassa pappilassa palvelee yritys nimeltä PAPPILAN PIDOT.

Kamanan pihapiirissä sijaitsee Kappa, ekumeeninen tila, jossa eri kirkkokunnat esittäytyvät. Kapan yläkerrassa on yhteinen kappeli hiljentymistä varten. Kappa on pappilan vanha vilja-aitta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Keuruun vanha kirkko Lapinsalmen rannalla on alahärmäläisen kirkonrakentajamestari Antti Hakolan vanhin säilynyt työnäyte. Antti Hakola 1756-1759 Maalauskoristelu Johan Thilen 1785 Sakaristo Karl Tullpan 1831-1832 Istumapaikkoja 550 Keuruun vanha kirkko on huomattavan kaunis ja sopusuhtainen talonpoikaistyylin puukirkko. Sisämaalaukset tuovat hienolla tavalla viestin menneiden sukupolvien uskonnäkemyksistä, toiveista ja peloista. Sisätunnelma on ikuistettuna mm.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietoa Tampereen Pyynikinharjulla sijaitsevasta näkötornista ja sen yhteydessä toimivasta munkkikahvilasta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Osta Kesäkausari 2018 edullisemmin ennakkoon ja varmista koko kesän kestävät huvit!

# data[].attributes.body
Olavinlinna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Olavinlinna - Värikästä historiaa, tuhansia tarinoita

Olavinlinna on kaikille suomalaisille tuttu Savonlinnan Oopperajuhlien päänäyttämönä. Olavinlinna on auki ympäri vuoden ja se on Savonlinnan tärkein matkailukohde. Olavinlinnan ja sen tarinoihin pääset tutustumaan opastetuilla kierroksilla.
Olavinlinnan aukioloajat:
2.1.-31.5. ja 15.8.-17.12.
ma-pe klo 10-16, la-su klo 11-16.

1.6.-14.8. päivittäin klo 11-18.
Katso tarkemmat tiedot Olavinlinnan nettisivuilta.
Olavinlinnan historia

Alkuperäiseltä tarkoitukseltaan linna oli puolustuslinna idästä tulleita hyökkäyksiä vastaan. Kun Pyhän Olavin linnaa vuonna 1475 alettiin rakentaa, päätti linnan perustaja, tanskalaissyntyinen ritari Erik Akselinpoika Tott rakennuttaa mahtavan linnoituksen strategisesti tärkeän Savon alueen turvaksi. Sen rakentaminen aloitettiin veden ympäröimälle kalliosaarelle Haukiveden ja Pihjalaveden yhdistävässä Kyrönsalmessa. Linnan tehtävänä oli torjua idästä tulevat venäläisten hyökkäykset ja täten varmistaa Savon seudun herruuden säilyminen Ruotsin kruunulla. Erik Akselinpoika Tott nimesi linnan Olavinlinnaksi Norjan kuninkaan Pyhän Olavin mukaan. Pyhä Olavi on kaikkien ritareiden suojelupyhimys. Olavinlinna on nykyisin maailman pohjoisin keskiaikainen linna. Olavinlinnan tapahtumista löytyy matkailijoille paljon mielenkiintoista koettavaa.

Olavinlinnan historia onkin sekoitus keskiajan miekan kalsketta, tykin jylinää ja arkisia askareita linnan jykevien muurien suojissa. Vuosisatojen aikana Olavinlinnaa on rakennettu lisää, sitä on purettu pois ja se on kärsinyt tulipaloista ja räjähdyksistä.

Tutustu myös sivun lopussa olevaan tarinaan Olavinlinnan linnanneidosta!

# data[].attributes.attachment_link.title
Olavinlinna | Keskiaikainen linna | Visit Savonlinna

# data[].attributes.attachment_link.description
Olavinlinna on kaikille suomalaisille tuttu Savonlinnan Oopperajuhlien päänäyttämönä. Olavinlinna on auki ympäri vuoden ja se on Savonlinnan tärkein matkailukohde. Olavinlinnan ja sen tarinoihin pääset tutustumaan opastetuilla kierroksilla. Olavinlinnan aukioloajat: 2.1.-31.5. ja 15.8.-17.12. ma-pe klo 10-16, la-su klo 11-16. 1.6.-14.8. päivittäin klo 11-18. Katso tarkemmat tiedot Olavinlinnan nettisivuilta.

# data[].attributes.body
Petäjäveden vanha kirkko

# data[].attributes.attachment_link.title
Petäjäveden vanha kirkko - Petäjäveden vanha kirkko

# data[].attributes.body
Helvetinjärven kansallispuisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Helvetinjärvi: Tule selvittämään, mikä sai luonnonvoimat siirtelemään maankuorta miljoonia vuosia sitten!

# data[].attributes.body
Tampere: Perustettu v.1779.
Pirkanmaan maakuntakeskus ja Suomen kolmanneksi suurin kunta.
Tammerkosken reunoilla olevat punatiiliset rakennukset kertovat Tampereen teollisuushistoriasta.
Tampereella voit nähdä korkean Näsinneulan ja käydä Pyynikin näkötornissa. Samalla näet Pyynikin kauniin asuinalueen, joka koostuu suurimmaksi osaksi vanhoista puutaloista.