# data[].attributes.body
Direkte demokrati er en demokratisk styreform der folket direkte har rett til å være med på å fatte beslutninger, uten å arbeide innenfor rammene av et representativt styresett. Avhengig av hvordan systemet er organisert, kan folket være med på endre og vedta nye lover, stille mistillitsvotum og gi dom i rettssaker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Dagbladet): Rundt 2,5 milliarder mennesker lever i dag under et totalitært styre (rundt en tredjedel av verdens befolkning red.anm.), mens rundt halvparten lever i et slags demokrati. Bare 12 prosent lever under et "fullverdig demokratisk styre".

Dette komme fram i en ny rapport publisert av The Economist Intelligence Unit (EIU).
Les hele rapporten her!
Demokrati-indeks De har for tredje gang laget en demokrati-indeks over verdens land, den første og andre indeksen ble publisert i 2006 og 2008. Indeksen tar utgangspunkt i situasjonen per 1. desember 2010 i 165 land og to territorier.
Se oversikt over alle landene her!
Mens 80- og 90-tallet var preget av en demokratisk blomstring verden over, ser det nå ut som vinden er i ferd med å snu.

Færre demokratier EIU peker på at hovedtendensen er klar: Det blir færre demokratier i verden. "Det dominerende mønsteret er at det over hele verden har vært en tilbakegang i forhold til tidligere demokratiseringer i verden". I rapporten skriver de at finanskrisen har forsterket allerede negative trender.:

"Finanskrisen har gjort den kinesiske autoritære modellen enda mer attraktiv for voksende markeder", skriver EIU. Den vestlige misjoneringen for demokratiet var allerede diskreditert på grunn av dobbeltmoral og doble standarder. Blant annet har vesten valgt å støtte vennligsinnede autoritære regimer i Midtøsten (Saudi-Arabia, Egypt osv.)

Norge på demokrati-topp På førsteplass kommer Norge, som får 9.80 av 10 mulige poeng. Sverige, som tidligere var på topp, faller ned til fjerde plass. På siste og 167. plass kommer Nord-Korea med 1.08 av mulige 10 poeng.

EIU begrunner dette med at "innvandringsmotstanden har fått økt innflytelse" og at " Sverigedemokraterna har kommet inn i Den svenske riksdagen ":
"Populistiske anti-islamske bevegelser har fått fotfeste i tidligere liberale bastioner i Nord-Europa som Danmark og Sverige".
I tillegg mener EIU at Sverige har problemer når det gjelder åpenhet og partifinansiering.

Svekkede demokratier EIU har katalogisert landene etter hovedkategoriene "Fullt demokratiske" (Full Democracies), "Svekkede demokratier" (Flawed Democracies), "Hybridregimer" (Hybrid Regimes) og "Autoritære regimer" (Authoritarian Regimes).
I undersøkelsen har man lagt vekk på fem hovedkriterier: valgordning og pluralisme, sivile rettigheter, hvordan staten fungerer, politisk medbestemmelsesrett og den demokratiske kulturen.
I en totalitær retning Blant de tretten landene som gjennomgikk en forandring fra 2008 til 2010 - gikk elleve i en mer totalitære retning. Mest oppsiktsvekkende er at Hellas, Italia, Frankrike og Slovenia ikke lengre blir regnet som "fullt demokratiske", men "svekkede demokratier".

De eneste landene som har gått i en riktig retning er Ghana og Mali - som har beveget seg fra å være "hybride regimer" til å bli "svake demokratier".
Både USA og Storbritannia kommer langt ned på listen over "fullverdige demokratier" (henholdsvis 17 og 19. plass). Dette er på grunn av svekkelsen av de sivile rettighetene i kjølvannet av krigen mot terror og den lave valgdeltakelsen i Storbritannia.
Mediefriheten svekket "Det er ikke lett å bygge et robust demokrati. Til og med der hvor demokratiet er veletablert kan man se tilbakegang hvis demokratiet ikke pleies", skrive EIU i rapporten.

Rapporten peker også på at de frie mediene har blitt svekket i løpet av de siste to årene. I hele 36 land har mediefriheten blitt svekket: Dette inkluderer tre land i Vest-Europa (Frankrike, Italia og Tyrkia).

Slik svekkes demokratiet Slik begrunner EIU at Frankrike, Italia og Hellas ikke lengre er "fullverdige demokratier":

* I Frankrike er den folkelige støtten ekstremt lav. Meningsmålinger viser også at folks politiske deltakelse har falt. "Den folkelige demokratiske støtten er den laveste i den vestlige verden", skriver EIU. I tillegg argumenter de med at avstanden mellom folket og landets elite har økt.

* I Italia peker EIU på at mediefriheten har blitt enda mer innskrenket etter at Silvio Berlusconi kom tilbake til makta i 2008.

* Hellas scorer lavt på grunn av den svakt fungerende staten og dårlig politisk kultur. I tillegg har de en høy grad av korrupsjon.

Fremmedfrykt Rapporten viser til at fremmedfrykten har vokst mindre enn enkelte har fryktet på grunn av finanskrisen, men at det er ingen tvil om at populistiske og innvandringsfiendtlige politiske bevegelser er på vei opp. Dette har skjedd samtidig som krigen mot terror har svekket de sivile borgerettighetene.

En stor meningsmåling som er gjennomført av Den internasjonale arbeidsorganisasjonen (ILO) viser at folks tillit til sine lands styresmakter har falt siden finanskrisen 2008. I tillegg har også folk mistet tillit til det politiske systemet og at politikken fører til en bedre framtid.

# data[].attributes.attachment_link.description
(Dagbladet): Rundt 2,5 milliarder mennesker lever i dag under et totalitært styre (rundt en tredjedel av verdens befolkning red.anm.), mens rundt halvparten lever i et slags demokrati. Bare 12 prosent lever under et "fullverdig demokratisk styre". Dette komme fram i en ny rapport publisert av The Economist Intelligence Unit (EIU).

# data[].attributes.body
Politikk, den aktivitet som går ut på å styre eller lede samfunnsutviklingen.

Ettersom det er de statlige organer, eventuelt de tilsvarende organer på under- eller overnasjonalt nivå, som står for fastsettelsen av styringsinnholdet, vil politikk i praksis være den virksomhet som skjer i tilknytning til statsorganene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Politikk er aktivitet som går ut på å styre eller lede samfunnsutviklingen.

Ettersom det er de statlige organer, eventuelt de tilsvarende organer på under- eller overnasjonalt nivå, som står for fastsettelsen av styringsinnholdet, vil politikk i praksis være den virksomhet som skjer i tilknytning til statsorganene.

Kort kan man derfor si at politikk gjelder samspillet mellom staten og det øvrige samfunn, eventuelt også samspillet mellom ulike stater ( internasjonal politikk); se politisk system. Studiet av politikk kalles av denne grunn ofte statsvitenskap.

Ofte knyttes ulike forstavelser til ordet "politikk". Det snakkes for eksempel om partipolitikk eller industripolitikk. Partipolitikk refererer til aktivitet rettet mot utformingen av offentlig politikk - her dreier det seg om en kanalisering av påvirkning fra samfunnet til staten.

Industripolitikk, eller sosialpolitikk, utdanningspolitikk og så videre, refererer til selve styringen - altså til statens forsøk på å påvirke samfunnet. På engelsk kalles ofte den første type aktivitet politics, mens den annen kalles policy.

Uttrykk som ideal- og realpolitikk brukes av og til for å karakterisere sider ved innholdet i en offentlig politikk, særlig utenrikspolitikk. Det snakkes om real- eller maktpolitikk hvis et land forfølger selviske mål, som er i tråd med den nasjonale interessen i sin utenrikspolitikk, og gjør det ved hjelp av de midler det finner hensiktsmessig.

Det er snakk om ideal- eller moralpolitikk hvis et lands politikk i større grad er preget av altruistiske mål, og av en forsiktig bruk av virkemidler.

I nyere tid har det vært en tendens til å overføre bruken av ordet politikk til aktiviteter i samfunnet som ligner på den "egentlig" politiske. Det tales således om at det drives politikk i en bedrift når det gjøres forsøk på å påvirke bedriftens disposisjoner og planer; likeledes omtales ofte en bedrifts mer generelle disposisjoner som bedriftens politikk eller policy.

# data[].attributes.attachment_link.description
Politikk er aktivitet som går ut på å styre eller lede samfunnsutviklingen.Ettersom det er de statlige organer, eventuelt de tilsvarende organer på under- eller overnasjonalt nivå, som står for fastsettelsen av styringsinnholdet, vil politikk i praksis være den virksomhet som skjer i tilknytning til statsorganene.Kort kan man derfor si at politikk gjelder samspillet mellom staten og det øvrige samfunn, eventuelt også samspillet mellom ulike stater (internasjonal politikk); se politisk system.

# data[].attributes.body
Demokrati, også kalt folkestyre, er en styreform der folket, forstått som landets voksne innbyggere, velger representanter som utformer lovene og tar viktige politiske beslutninger. I et demokrati kan innbyggerne også selv delta i utformingen av de politiske vedtakene.

Mer generelt betyr demokrati at innbyggerne deltar aktivt i viktige politiske beslutningsprosesser og har like rettigheter til å delta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Demokrati, også kalt folkestyre, er en styreform der folket, forstått som landets voksne innbyggere, velger representanter som utformer lovene og tar viktige politiske beslutninger. I et demokrati kan innbyggerne også selv delta i utformingen av de politiske vedtakene.Mer generelt betyr demokrati at…