# data[].attributes.headline
 Imenuje se tudi Arhimedova konstanta, Ludolfovo število ali krožna konstanta in je enaka razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom. π se lahko določi tudi kot ploščino kroga s polmerom 1.

# data[].attributes.subject
 Imenuje se tudi Arhimedova konstanta, Ludolfovo število ali krožna konstanta in je enaka razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom. π se lahko določi tudi kot ploščino kroga s polmerom 1.

# data[].attributes.body
Tilen J

# data[].attributes.body
Število π je že dolgo znano. Simbol zanj je predlagal leta 1706 Jones. Leta 1737 je Euler prevzel Jonesov zapis števila in kmalu je postal standarden. Pred tem je Euler uporabljal črko p.

Alja:)

# data[].attributes.headline
Video posnetek o krogu in številu pi v angleščini

# data[].attributes.subject
Video posnetek o krogu in številu pi v angleščini

# data[].attributes.body
Čeprav je v angleščini je z skicami vse lepo prikazano.
Vanja

# data[].attributes.body
ima približno 112 decimalnih števil

finn

# data[].attributes.body
Imenuje se tudi Arhimedova konstanta, Ludolfovo število ali krožna konstanta in je enaka razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom. Število π je iracionalno, ker se ga ne da točno zapisati kot razmerje dveh naravnih števil. Svetopisemski približek za π je π = 3, iz davnine pa sta znana še približka: π = 22/7 in π = 355/113.

Emela

# data[].attributes.headline
Število pi (označeno z malo grško črko π) je matematična konstanta, ki se pojavlja na mnogih področjih matematike, fizike in drugod. Imenuje se tudi Arhimedova konstanta, Ludolfovo število ali krožna konstanta in je enaka razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom. π se lahko določi tudi kot ploščino kroga s polmerom 1.

# data[].attributes.subject
Število pi (označeno z malo grško črko π) je matematična konstanta, ki se pojavlja na mnogih področjih matematike, fizike in drugod. Imenuje se tudi Arhimedova konstanta, Ludolfovo število ali krožna konstanta in je enaka razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom. π se lahko določi tudi kot ploščino kroga s polmerom 1.

# data[].attributes.headline
SLOVENSKO TEKMOVANJE V POMNENJU ŠTEVILA PI

# data[].attributes.subject
SLOVENSKO TEKMOVANJE V POMNENJU ŠTEVILA PI

# data[].attributes.body
Slovensko praznovanje dneva pi se je začelo leta 2007. Prvi zmagovalec v deklamiranju decimalk PI je bil Simon Čopar s 150 decimalkami. Zmagoval je še večkrat, leta 2011 z dosežkom 767 decimalk. Leta 2015 je naslov prvaka in slovenskega rekorderja prevzel študent Nik Škrlec s 1694 decimalkami. LETA 2019 PA 3141.

# data[].attributes.headline
število pi je matematična konstanta, ki se pojavlja na mnogih področjih matematike, fizike in drugod. imenuje se tudi arhimedova konstanta. Arhimed je bil starogrški matematik, fizik, mehanik, izumitelj, inžinir in astronom. Bil je tudi največji matematik antike. Val

# data[].attributes.subject
število pi je matematična konstanta, ki se pojavlja na mnogih področjih matematike, fizike in drugod. imenuje se tudi arhimedova konstanta. Arhimed je bil starogrški matematik, fizik, mehanik, izumitelj, inžinir in astronom. Bil je tudi največji matematik antike. Val

# data[].attributes.body
PowerPoint na temo števila pi.

# data[].attributes.body
Vsako leto, na dan števila pi imajo na gimnazijah in fakultetah tekmovanje. Na tekmovanju se učenci-študenti pomerijo o tem kdo bo recitiral največ decimalk števila pi. Svetovni rekord je postavil Aikiro Haraguči, recitiral je več kot 16h in zrecitiral več kot 100.000 decimalk.

# data[].attributes.body
Prvi izračun π je opravil Archimedes iz Sirakuze (287–212 pr.n.št.), eden največjih matematikov antičnega sveta. Arhimed je približal območje kroga s pomočjo pitagorejskega teorema, da je našel območja dveh pravilnih mnogokotnikov: poligon, vpisan znotraj kroga, in poligon, znotraj katerega je bil krog zaokrožen. Ker je dejansko območje kroga med območji vpisanih in obrezanih mnogokotnikov, so območja poligonov dali zgornji in spodnji rob za območje kroga. Arhimed je vedel, da ni našel vrednosti π, ampak le približek v teh mejah. Arhimed je na ta način pokazal, da je π med 3 1/7 in 3 10/71.  Zoja

# data[].attributes.body
21. stoletje
6. decembra 2002 je Kanada in skupina devetih članov s superračunalnikom HITACHI SR8000/MPP na Oddelku za informacijske znanosti tokijske univerze v 600-tih urah izračunala 1,2411 bilijona pravilnih decimalk. Rezultat so objavili 20. oktobra 2005

# data[].attributes.body
Sumerci (okoli leta 2000 pr. n. št.) niso našli boljšega približka za π, kot je tudi poznejši biblijski π = 3, pri čemer naj bi bila ploščina kroga enaka 1/12 kvadrata njegovega obsega, kar je hkrati ničti približek z navadnim končnim verižnim ulomkom.
16. in 17. stoletje
Da Vinci  je poskušal rešiti problem kvadrature kroga na svoj edinstven način, pri čemer je naredil valj, katerega višina je bila enaka polovici premera njegove osnovne ploskve.

# data[].attributes.body
18. stoletje
Machin je leta 1706 določil π na 100 decimalk, s čimer je potrojil točnost vseh poprejšnjih vrednosti. Tega leta je Jones  predlagal, da bi se število označevalo z grško črko π.
19. stoletje
Gauss  je razvil nov postopek za izračun decimalk, po katerem so risali mreže kvadratov s stranicami dolžine 1 in na njih od nekega središča v oglišču enega kvadrata kroge z različno dolgimi polmeri. Pri tem so šteli kvadrate, ki so vsaj z enim oglišče padli v načrtane kroge. Pri tem je opazil da z naraščanjem polmera krogov razmerje ploščine teh vseh kvadratov v notranjosti krogov in kvadratom polmerov krogov teži k vrednosti π.
20. stoletje
Na pariški svetovni razstavi so leta 1937 v matematičnem pavilijonu na notranjo stran kupole izpisali π z vsemi do tedaj znanimi decimalkami. Ob tem so za obiskovalce razstavili mehansko napravo, ki je simulirala empirično določitev π-ja.

Septembra sta Kanada in Tamura izračunala 33.554.414 decimalk, oktobra pa 67.108.839 decimalk, oboje s superračunalnikom HITAC S-810/20. Januarja leta 1987 so Kanada, Tamura in Kubo s superračunalnikom NEC SX-2 izračunali 134.214.700 pravilnih decimalk. Januarja leta 1988 sta Kanada in Tamura s superračunalnikom HITAC S-820/80 določila 201.326.551 pravilnih decimalk in sta s tem 13,4-milijon krat presegla svoje prednike pred 200 leti.
Ameriška matematika brata David in Gregory Chudnovsky z Univerze Columbia sta maja leta 1989 s superračunalnikoma CRAY-2 in IBM 3090/VF izračunala 480.000.000 decimalk. Junija istega leta, točno dvesto let po Vegovem rekordu, sta s svojo enačbo in s posebnim računalniškim programom na superračunalniku IBM 3090 postavila rekord 535.339.270 pravilnih decimalk.

# data[].attributes.body
Število pi je racionalno število, kar pomeni, da se ga ne da zapisati kot razmerje celih števil. To značilnost je Lambert dokazal leta 1761, Lindemann je pa leta 1882 dokazal, da je število pi v bistvo transcendentno. Ta značilnost pi reši znameniti starogrški problem kvadrature kroga.
PRIBLIŽKI:
Polek najpogostejšega približka 3,14 in malo točnejšega 22/7=3,14285714 je zelo dober približek ulomek 355/113=3,14159292035. Ulomek si zapomnimo tako da zapišemo: 113355 in zadnja 3 števila delimo z prvimi.
DAN IN TEKMOVANJA V POMNJENJU ŠT. PI:
Ljubiteli tega števila praznujejo Dan pi 14.marca nekateri pa tudi 22.julija. Tekmovanja potekajo v Sloveniji kot tudi po ostalem svetu. Tako je leta 2006 upokojen japonski inženir brez napake recitiral 1000000 decimalk, a rekord še ni potrjen. V Sloveniji se je praznovanje dneva pi začelo leta 2007, prvi zmagovalec je postavil rekord 150 decimalk. Leta 2015 je postal slovenski rekorder Nik Škrlec s 1694 decimalkami.
Ajda Kozel T.

# data[].attributes.body
Število pi je enak razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom.
Število pi je ploščina kroga s polmerom 1.
Imenujemo jo tudi Arhimedova konstanta ali Ludolfovo število.

# data[].attributes.body
Leta 2019 je postal državni rekord v recitiranju števila pi  3141 decimalk, ki jih je zrecitiral Nik Škrlec.

# data[].attributes.body
število pi se imenuje tudi Arhimedova kostanta, Ludolfovo število ali krožna kostanta. Število pi je tudi najmanjše pozitivno število x. Ker se ga ne da zapisati kot razmerje 2 celih števil se imenuje iracionalno število. Arhimed je bil matematik, fizik, mehanik, izumitelj, inženir, astronom, veljal pa je tudi za največjega matematika antike.. Približek za število pi je določil z arhimedovo spiralo.

# data[].attributes.body
števil pi je matematična konstana, ki se pojavlja na mnogih področjih matematike, fizike in drugod. Imenuje se tudi Arhimedova konstana, Ludolfovo število ali Krožna konstanta in je enaka razmerju med obsegom kroga in njegovim premerom. Število PI se lahko določi tudi kot ploščino kroga s polmerom 1

# data[].attributes.body
Japonec Aikiro Haraguči si je zapomnil rekordno število decimalk števila pi,več kot 16 ur je na pamet deklamiral 100.000 decimalk.

# data[].attributes.body
Približki števila pi

Najpogostejši približek je 3,14
Imami tudi enega malo točnejšega: 22/7
Je pa tudi še eden zelo dober približek: 355/113

# data[].attributes.body
se po celem svetu praznuje 14. marca. Žal nas ta dan ni bilo v šoli, da bi proslavili s 🤬...