# data[].attributes.body
1. Napkollektor az iskola tetejére
2. Újraszigetelés
3. Világítástechnikai reform (LED)
4. Mit tehetsz otthon konferencia
- 9.a. + ofő konferenciák előadók meghívása (pl. Munkácsy B.)
- 9.b. engedélyek
- 9.c. öko plakátkampány (dolgozat újrah.)
- 9.d. rádióműsor folyam
- 9.e. konferencia catering, székek stb.
Szülői alapítvány - támogatás

# data[].attributes.body
- Napkollektorok
- Üvegkupola nyári kezelése
- Hulladékhasznosítás, kezelés
- Hatékony fűtésrendszer -->

Nyílászárók cseréje.
Szigetelés.
Tetőcsere.
Korszerű szellőzőrendszer.
Fűtőtestek cseréje.
Napkollektorok.
Új kazánrendszer
Tetőn növények elhelyezése

# data[].attributes.body
Célok: villany- és gázszámla árának csökkentése; papírfelhasználás csökkentése; környezeti ismeretterjesztés
Egy cél részletes kidolgozása: Papírfelhasználás csökkentése
újrafelhasznált nyomtató papír vásárlása; faliújság, folyosó felelősök, tanári koordináló feladat; felhasznált papírok összegyűjtése egy raktárban; minél kevesebb papír nyomtatása; tanulói papírgyűjtő versenyek; szelektív papírgyűjtés;

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 11.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 11.

# data[].attributes.body
Idővonal

Feladatleírás:
Az alábbi cikk megtekintése után (Google's satellite timelapses show the inconvenient truth about our planet) gondolják végig, hogyan ábrázolható egy-egy földrajzi vagy földtörténeti folyamat nagyobb időtávlatban. Három fős csoportokban válasszanak egy-egy számukra érdekes témát, és jelenítsék meg a folyamatot az online Timetoast program segítségével. Korosztálytól függően lehet irányítani, hogy milyen típusú folyamatot adunk a gyerekeknek, vagy mennyire bízzuk rájuk a választást.

A feladat szövege:
Gondoljátok végig, hogy milyen földrajzi folyamatot tudnátok bemutatni a többieknek képek és rövidebb szövegek segítségével! Ezt rendezzétek egy folyamatábrába a Timetoast programmal!

Célcsoport: bármely évfolyam
Fejlesztési célok:
A digitális és szociális kompetenciák mellett az időfogalmak elvont tárgyához való közelkerülés.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 10.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 10.

# data[].attributes.body
Aszteroidák

Feladatleírás:
Készítsenek csoportosan (3 vagy 4 fős csoportok) magyarázó animációt a hír kapcsán: 'Gibraltar-sized' space rock passes Earth.

A Földhöz közel aszteroidák haladnak el. A videóban egyéb, tanult égitestekre is kitérhetnek, ezek mozgását igyekezzenek megjeleníteni, és a látottakat feliratozni.
Az animációt a Powtoon online program segítségével tudják elkészíteni.

A feladat szövege:
A Földhöz közel aszteroidák haladtak el. Milyen égitesteket ismertek még? Hogyan mozognak ezek? Készítsetek egy bemutató animációt a Powtoon segítségével!

Célcsoport: 9. osztály

Fejlesztési célok:
Új digitális programok megismerése, digitális kompetencia magas fokú fejlesztése, konstruktív tervezés és megvalósítás, szociális készségek fejlesztése.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 9.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 9.

# data[].attributes.body
A városi hősziget-hatás

Feladatleírás:

Az osztályt 5 csoportra osztjuk és minden csoport megkapja egy Google Dokumentumban a mérési feladatait. A diákokok a városi hősziget foagalmával fognak megismernkedni feladatmegoldás közben. Minden csoport kap egy-egy hőmérőt  és a feladatuk az lesz, hogy a városuk megadott pontjain, adott időpontokban mérjék meg a levegő hőmérsékletét, töltsék ki a táblázatot, majd az adatokból rajzoljanak egy diagramot. Az elkészült diagramokat és a lenti műholdas felvételeket(greenfo Éghajlatváltozás és a városi hőszigetek) a tanár segítségével fogják összevetni, elemezni és levonni a következtetéseket.

A feladat szövege:

Ha nagyvárosban élsz, már biztos te is tapasztaltad, hogy míg falun élő rokonaid arról panaszkodnak milyen nagy a köd a településen vagy az országutakon, a városban sokkal ritkábban alakul ki köd. Amikor télen leesik a hó, nálatok milyen gyorsan elolvad, míg kint a természetben vagy kisebb településen még vígan lehet szánkózni. De nyáron is megfigyelhetted már, hogy a belvárosi, beépített területeken milyen elviselhetetlen a hőség, míg a közeli parkban sokkal kellemesebb a klíma.Vajon mi lehet ennek az oka?

Mérjétek meg a levegő hőmérsékletét a kijelölt helyeken a megadott időpontokban, töltsétek ki a táblázatot, majd rajzoljatok róla egy vonaldiagramot! Vessétek össze a kapott eredményeiteket a többi csapatéval és lenti műholdas felvételekkel, majd próbáljátok megmagyarázni a jelenséget!

Célcsoport: 10. osztály

Fejlesztési célok:
Matematikai és természettudományos kompetencia fejlesztése, problémamegoldó képeség fejlesztése.

1.Csoport mérési helyszíne: Belváros, zöldterület nélkül

A mérési adatokat tartalmazó táblázat

A mérés időpontja | Mért érték (oC)
8:00 |
10:00 |
12:00 |
14:00 |
16:00 |
18:00 |

2. Csoport mérési helyszíne: Belváros, park

A mérési adatokat tartalmazó táblázat

A mérés időpontja | Mért érték (oC)
8:00 |
10:00 |
12:00 |
14:00 |
16:00 |
18:00 |

3. Csoport mérési helyszíne: Külváros, lakóövezet kertesházakkal

A mérési adatokat tartalmazó táblázat

A mérés időpontja | Mért érték (oC)
8:00 |
10:00 |
12:00 |
14:00 |
16:00 |
18:00 |

4. Csoport mérési helyszíne: Külváros, beépített terület (ipari létesítmények, bevásárlóközpontok)

A mérési adatokat tartalmazó táblázat

A mérés időpontja | Mért érték (oC)
8:00 |
10:00 |
12:00 |
14:00 |
16:00 |
18:00 |

5. Csoport mérési helyszíne: A várost övező mezőgazdasági/erdő terület

A mérési adatokat tartalmazó táblázat

A mérés időpontja | Mért érték (oC)
8:00 |
10:00 |
12:00 |
14:00 |
16:00 |
18:00 |

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 8.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 8.

# data[].attributes.body
Űrszemétprobléma

A feladat leírása:

Az osztályt 4 fős csoportokra osztjuk, minden csoport rendelkezik egy tablettel vagy laptoppal.  Mindenki megkapja a feladat szövegét, a csoportok kiválasztanak a megadott cikkből egy  űrszemételtávolító-technológiát, tanulmányozzák és az olvassotak alapján kitalálnak egy újat. Az ötleteikről egy rövid, 5 perces kiselőadást tartanak egymásnak.

A feladat szövege:

Az világűr felfedezése még csak pár évtizede indult el. De mára már sikerült tetemes mennyiségű szemetet az űrben hagynunk. Olvassátok el az alábbi cikket, és keressétek ki az adatokat, majd készítsetek statisztikai számításokat, arról, hogy melyik évben hány %-kal lett több a szemét az űrben az előző évihez képest, majd készítsetek róla oszlopdiagramot Excel programban! Majd vonjátok le a következtetéseket! Válasszatok ki a cikkből egy űrszemételtávolító-technológiát és írjatok róla egy rövid összefoglalót! Végül találjatok ki egy újfajta módszert, amivel ki lehet takarítani az űrt.

Óriási mennyiségű űrszemét árasztja el a Föld körüli pályát

Célcsoport: 9. osztály

Fejlesztési célok: Szövegértés, matematikai kompetencia (statisztikai módszerek alkalmazása, diagramkészítés) és problémamegoldó képesség fejlesztése.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 6.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 6.

# data[].attributes.body
Az Aral-tó

Feladatleírás:
A feladathoz először 4 fős csapatokba rendeződünk, majd minden csapat megkapja és elolvassa az Aral-tóról szóló cikk rövidített formáját. A cikk röviden ismerteti a kazah és üzbég álláspontot a tó általuk elképzelt jövőjét illetően. Míg a kazahok a tó megmentéséért küzdenek, addig az üzbégek nem a betegséget, hanem annak tüneteit, következményeit kívánják kezelni.

A feladat szövege:
Olvassátok el a következő cikket: Kazahsztán megmentené az Aral-tavat

Ezt követően készítsetek mérlegelő táblázatot az Aral-tó megmentése mellett illetve ellene szóló érvekből, ütköztetve a kazah és az üzbég álláspontot!

Célcsoport: 9. osztály

Fejlesztési cél:
megláttatni a tanulókkal, hogy a természeti jelenségek, folyamatok több szempontból értékelhetők, előzetes ismeretek alkalmazása, érvelés és állásfoglalás gyakorlása, együttműködési készség fejlesztése.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 5.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 5.

# data[].attributes.body
Szélsőséges időjárás

Feladatleírás: Az osztályt 4 csoportra osztjuk. Minden csoport rendelkezik legalább egy okostelefonnal vagy tablettel. A tanulók a kérdéseket és a hír részletét megkapják egy google dokumentumban. Az óra végén a csoportok bemutatják a szófelhőjüket és az elkészült wiki-szócikkeket az osztály előtt.

A feladat szövege:

Olvassátok el az interneten megjelent hír részletét! Keressetek az interneten szélsőséges időjárási jelenségeket a tavalyi évből! Készítsetek a legfontosabb foglamakból szófelhőt a Tagul segítségével!

Mi az El Nino jelenség? Nézzetek utána a  Sulinet honlapján! Készítsetek az El Ninoról egy wiki-szócikket a PBworks segítségével, amit az interneten gyűjtött képekkel illusztráltok!

El Nino idején milyen a jellemző időjárás Dél-Amerikában és milyen Délkelet-Ázsiában? Írjátok föl a térképre! A térkép linkjét ágyazzátok bele a wiki-szócikkbe!

“A 2016-os rekordmeleg után folytatódnak a szélsőséges időjárási jelenségek 2017-ben is a Meteorológiai Világszervezet (WMO) friss jelentése szerint. Még az erőteljes El Nino nélkül is olyan változások mennek végbe a bolygón 2017-ben, amelyek ismeretlen területre vezetik a tudósokat - vélte David Carlson, a World Climate Research Programme (Éghajlatkutatási Világprogram) igazgatója.” (Idén is folytatódnak a szélsőséges időjárási jelenségek greenfo/MTI)

Célcsoport: 9. osztály

Fejlesztési célok: Digitális kompetenciák fejlesztése, együttműködési készség fejlesztése.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 4. 

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 4. 

# data[].attributes.body
Az üvegházhatás és a globális felmelegedés

Feladatleírás:
Az osztályt 5 darab, 4-5 fős csoportra osztjuk. Minden csoport rendelkezik legalább egy okostelefonnal vagy tablettel. A diákok a The Greenhouse Effect szimulációs programot használják a feladat során. Az egyes csoportok a szakértői mozaik módszernek megfelelően egy-egy kérdéssel foglalkoznak. Ha végeztek a feladatokkal, az eredeti csoportokból egy-egy ember létrehoz egy új csoportot, ahol megbeszélik, hogy mit tapasztaltak, hogyan válaszolták meg a kérdéseket. Ezt követően a tanár irányító kérdéseivel megvitatják, hogy mire jutottak az egyes csoportok, mi állhat a megfigyelt jelenségek hátterében.

A feladat szövege:
Olvassátok el az alábbi idézetet, ami egy környezetvédelmi cikkből származik. A The Greenhouse Effect program segítségével határozzátok meg, melyek az üvegházhatású gázok és hogyan képesek fölmelegíteni a Földet!

"Ténylegesen méréseket végzünk arról a tényről, hogy az emelkedő szén-dioxid-koncentráció üvegházhatáshoz vezet. Ez egy valódi megfigyelésen alapuló bizonyíték: amikor szén-dioxidot bocsátunk az atmoszférába, az melegebb hellyé változtatja a Földet" - mondta el Dan Feldman, a kaliforniai Lawrence Berkeley National Laboratory tudósa. (Üjabb pofon a klímaszkeptikusoknak
greenfo/MTI)

1.Csoport: Állítsátok be a programban,hogy a légkör ne tartalmazzon üvegházhatású gázokat! Mit tapasztaltok? Ha megváltoztattok egy beállítást, mindig 3 időpontban rögzítsétek az értékeket (első másodperc, harmincadik másodperc, hatvanadik másodperc) és a három szám átlagát használjátok végleges értékként! A méréshez használjatok stoppert! Rögzítsétek a füzetetekbe a következőket:

1. A légkör hőmérséklete felhők nélkül

2. A légkör hőmérséklete 1 felhővel

3. A légkör hőmérséklete 2 felhővel

4. A légkör hőmérséklete 3 felhővel

2. Csoport: Állítsátok be a programban,hogy a légkör maximális mennyiségű üvegházhatású gázt tartalmazzon! Mit tapasztaltok? Ha megváltoztattok egy beállítást, mindig 3 időpontban rögzítsétek az értékeket (első másodperc, harmincadik másodperc, hatvanadik másodperc) és a három szám átlagát használjátok végleges értékként! A méréshez használjatok stoppert! Rögzítsétek a füzetetekbe a következőket:

1. A légkör hőmérséklete felhők nélkül

2. A légkör hőmérséklete 1 felhővel

3. A légkör hőmérséklete 2 felhővel

4. A légkör hőmérséklete 3 felhővel

3. Csoport: Állítsátok be a programban,hogy a légkör a legutolsó jégkorszaknak megfelelő mennyiségű üvegházhatású gázt tartalmazzon! Mit tapasztaltok? Ha megváltoztattok egy beállítást, mindig 3 időpontban rögzítsétek az értékeket (első másodperc, harmincadik másodperc, hatvanadik másodperc) és a három szám átlagát használjátok végleges értékként! A méréshez használjatok stoppert! Rögzítsétek a füzetetekbe a következőket:

1. A légkör hőmérséklete felhők nélkül

2. A légkör hőmérséklete 1 felhővel

3. A légkör hőmérséklete 2 felhővel

4. A légkör hőmérséklete 3 felhővel

4. Csoport:Állítsátok be a programban,hogy a légkör annyi üvegházhatású gázt tartalmazzon mint 1750-ben! Mit tapasztaltok? Ha megváltoztattok egy beállítást, mindig 3 időpontban rögzítsétek az értékeket (első másodperc, harmincadik másodperc, hatvanadik másodperc) és a három szám átlagát használjátok végleges értékként! A méréshez használjatok stoppert! Rögzítsétek a füzetetekbe a következőket:

1. A légkör hőmérséklete felhők nélkül

2. A légkör hőmérséklete 1 felhővel

3. A légkör hőmérséklete 2 felhővel

4. A légkör hőmérséklete 3 felhővel

5. Csoport: Állítsátok be a programban,hogy a légkör üvegházhatású gáz koncentrációja a napjainknak megfelelő legyen! Mit tapasztaltok? Ha megváltoztattok egy beállítást, mindig 3 időpontban rögzítsétek az értékeket (első másodperc, harmincadik másodperc, hatvanadik másodperc) és a három szám átlagát használjátok végleges értékként! A méréshez használjatok stoppert! Rögzítsétek a füzetetekbe a következőket:

1. A légkör hőmérséklete felhők nélkül

2. A légkör hőmérséklete 1 felhővel

3. A légkör hőmérséklete 2 felhővel

4. A légkör hőmérséklete 3 felhővel

Célcsoport: 9. osztály

Fejlesztési célok: Szimulációk és modellek használata a komplex jelenségek megértéséhez. Ok-okozati összefüggések keresése, logikus gondolkodás fejlesztése.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 2.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 2.

# data[].attributes.body
Gleccsereink zsugorodása

Feladatleírás:
3-4 fős csoportokba rendeződnek a tanulók, majd a cikk elolvasása után közösen próbálják megválaszolni a gondolkodtató kérdéseket. Meglátásaikat lejegyzik, és minden csoport egy-egy fő gondolatot ismertet a többi csoporttal.

A feladat szövege:
Olvassátok el a következő cikket, amely a Spitzbergák gleccsereinek zsugorodásáról szól, képekkel szemléltetve a folyamatot.
Megdöbbentő fotók a Spitzbergák gleccsereinek zsugorodásáról

Milyen okokkal magyarázza a cikk a jégárak olvadását?
Gondoljátok végig, hogy a gleccserek méretcsökkenései, vagy teljes visszahúzódásuk, milyen súlyos következményekkel járnak az emberiségre nézve, majd keressetek példákat a világ különböző részeiről, ahol már érzékelhető a probléma!

Célcsoport: 9. évfolyam

Fejlesztési cél: szövegértés, logikus és kritikus gondolkodás, magasszintű információfeldolgozás készségeinek fejlesztése, illetve a kommunikációs készségeké (digitális kompetenciafejlesztés), együttműködés a feladatvégzés során.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 1.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 1.

# data[].attributes.body
Érvelés egy aktualitás mellett

Feladatleírás:
Az osztály alkosson három csoportot. Az egyik csoportnak az atomenergia mellett, a másiknak ellene kell érvelnie. A harmadik a bírói csoport lesz, aki végül konszenzust teremt, összefoglal, és lezárja az érvelést. A csoportok előzetesen tájokozódhatnak tankönyvi, internetes forrásokból (például Paksról mindenkinek), a tanár segítségével. Az érvelő csoportok feladata, hogy minél több érvet gyűjtsenek saját álláspontuk igazolásához. Minden megszólaló két percet kap, mely alatt folyamatosan beszélnie kell. Azonban két perc után, a jelzést követően már nem szólhat. Érvek és ellenérvek egymást váltják, végül a bíróság közösen és nyíltan megvitatja az elhangzottakat és "ítéletet" hirdet.

A feladat szövege:
Milyen alternatívákkal találkozhatunk a fosszilis energiaforrások visszafogásánál? Érveljetek az atomenergia mellett vagy ellen!

A feladat célja: Nem a győzelem a cél, hanem az, hogy a gyerekek minél több szempont alapján, sokféle megközelítésből körüljárjanak egy adott földrajzi vonatkozású témát.

Célcsoport: 9-10. évfolyam

Fejlesztési célok: Kommunikációs és szociális készségek nagymértékű fejlesztése. A kritikai gondolkodás megalapozása, elősegítése.

Nevelési célok: A környezetünk megismerésének fontosságát beláttatni. A földrajz tudománya nem elvonatkoztatott, távoli dolog, hanem a hétköznapjainkban megjelenő, életünket befolyásoló tudásegység. Fontos, hogy a diákok megtapasztalják, hogy az olyan jelentős kérdésekben, mint a klímaváltozás, az energia felhasználása, párbeszédet kell folytatnunk, és a józan ész érvei mentén szükséges döntéseket hoznunk.

Módszer: A kollaboratív módszer a disputákban, érvekben teljesedhet ki leginkább, hiszen mindenki építi a közös tudást, minden gyermek véleményével és tudásával hozzájárul egy komplex kép kialakításához. Nagyon fontos a módszer alkalmazásánál hangsúlyozni, hogy az érvelések énközpontúak, ne minősítőek legyenek. A módszer a helyes érvelést, mások gondolatainak elfogadását és reális világképet taníthat a diákoknak.

# data[].attributes.headline
Harmadik éve nem nőtt a globális szén-dioxid kibocsátás-feladatötlet

# data[].attributes.subject
Harmadik éve nem nőtt a globális szén-dioxid kibocsátás-feladatötlet

# data[].attributes.body
http://nrgreport.com/cikk/2017/03/20/harmadik-eve-nem-nott-a-globalis-szen-dioxid-kibocsatas
Ennek a cikknek a segítségével ráirányíthatjuk a tanulók figyelmét arra, hogy a globális-szintű folyamatok más léptékben zajlanak, mint a lokálisak. Azt is átgondolhatják, milyen energiahordozókkal próbálják kiváltani a szeneket illetve, hogy a gazdasági növekedés nem feltétlenül jár a szén-dioxid kibocsátás növekedésével.

# data[].attributes.body
https://www.theguardian.com/environment/2017/mar/09/epa-scott-pruitt-carbon-dioxide-global-warming-climate-change
Szemléletes példája annak, hogy merre indul a világ, ha a racionalitást és a tudományt kizárjuk az érdeklődési körünkből. Az érett személyiség egy fő jellemvonása a reális világkép. Az áltudományok és konteók nagy mértékben gátolhatják a bizonytalan személyiségjegyekkel rendelkezők egészséges személyiségfejlődésének útját.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 3.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 3.

# data[].attributes.body
A legrosszabb szcenáriók

Feladatleírás:
A gyerekek 4-5 fős csoportokban gondolkozzanak egy adott hír kapcsán a lehető legrosszabb kimenetelről, következményről. Amikor megkonstruálták az általuk elképzelt legrosszabb szcenáriót, a csoportok bemutatják egymásnak a az elkészített végkimeneteleket, és érvelnek a sajátjuk mellett. Fontos a csoportoknak figyelembe venniük, hogy érveiknek reális lehetőségeken kell nyugodniuk. Használhatják már meglévő tudásukat, illetve tovább bővíthetik ezt könyvek és internet segítségével.

A feladat szövege:
Fogynak a világ ásványkincsei
A megadott cikkből kiindulva kezdjetek gondolkozni. A cél, hogy továbbgondoljátok a hír lehetséges következményeit, és találjátok ki a legrosszabb kimenetelt, forgatókönyvet, amely elképzelhető.

Célcsoport: középiskolai, esetleg egyszerűbben feldolgozható témák mentén 7-8. évfolyam

Fejlesztési célok: Tipikus kollaboratív feladat. A kommunikációs és digitális készségeken kívül a kreatív gondolkodást is előtérbe helyezi. Ráirányítja a figyelmet az ember okozta problémák súlyosságára, segít a felelősség vállalásának kialakításában.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 12.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 12.

# data[].attributes.body
Tengerszint-emelkedés

A feladat leírása:

Gyakran az a tévhit él a köztudatban, hogy az Arktisz elolvadó tengeri jege fogja megelmelni a világtenger szintjét. A lenti kísérlet elvégzésével azonban, felhívhatjuk a diákok figyelmét arra, hogy amikor egy tengerszint-emelkedésről szóló hírt olvasnak, a szárazföldi jég olvadását kell figyelembe venniük.

A diákokat 4 fős csoportokba osztjuk, a kísérlet elvégzése előtt minden csoport kap egy táblagépet vagy laptopot és elolvassák a következő cikket: 500 millió embert fenyeget a tengerszint emelkedés.

Ezt követően ismertetjük a kísérlet menetét. Megkérdezzük a diákokat, hogy mit várnak, mit fognak tapasztalni a kísérlet végén. Ezt követően megkapják a feladat leírását, majd elvégzik a kísérletet. Ezután a négy eredeti csoportból újakat alkotunk, úgy hogy az új csoportok minden tagja különböző csoportból érkezik (a szakértői mozaik módszerhez hasonlóan). Az eredményeiket megbeszélik, majd tanári segítséggel megvitatják, hogy a modellezett jelenségek hogyan függnek össze a cikkel.

Szükséges anyagok és eszközök:

1 kancsó

1 nagyméterű vödör

1 hosszú vonalzó

2 kg jég

10 l víz

A feladat szövege:

Öntsd ¾ részéig tele vízzel a vödröt. Majd mérd  meg a vízmagasságot és jegyezd fel, ezután pakold tele 1 kg jéggel (a víz maradjon benne) és 1 kg jéggel a kancsót. Jól keverd el! Figyelj oda, hogy nehogy folyjon a víz! Mérd meg megint a magasságot. Várj legalább fél órát, amíg a jég el nem olvad a vödörben és a kancsóban egyaránt. Majd mérd megint meg a vízmagasságot a vödörben. Jegyezd fel az adatokat a füzetedbe! A végén a kancsóban lévő olvadt jeget öntsd bele a vödörbe, és mérd meg a magasságot ismét. Értelmezd a kísérletet! Keress magyarázatot és földi példát a jelenségre!

Célcsoport: 7-9. osztály

Fejlesztési célok:
logikus és kritikus gondolkodás, modellezés, problémamegoldó képesség.

# data[].attributes.headline
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 7.

# data[].attributes.subject
Kollaboratív feladatok a földrajzoktatásban 7.

# data[].attributes.body
Gazdasági fejlettségi mutatók

Feladatleírás:
Az egyes országok gazdasági fejlettségének általánosan használt mutatója a GDP, azaz a bruttó hazai termék. A következő cikkben olvashatnak a tanulók a magyar gazdaság várható teljesítményéről 2017-18-ban, miként alakulhat a GDP éves növekedési rátája.

A feladat szövege:

1. Mely szektorok húzták a gazdaságot a tavalyi évben? Mekkora növekedési ütemmel számolnak 2017-2018-ban?

2. Mint azt a cikkben is olvashatjuk, a GDP és annak növekedési rátája alapján az országok összehasonlíthatóvá (ezáltal rangsorolhatókká) válnak. Nézzetek utána az interneten, milyen helyet foglal el Magyarország a világ országainak rangsorában ezen mutatók alapján! GDP - ORSZÁGOK LISTÁJA

3. Állítsatok össze saját elképzeléseitek alapján egy új gazdasági      fejlettségi mutatót! Gondoljátok végig milyen egyéb indikátorokból lehet egy ország fejlettségére, életszínvonalára, államok közti életminőség-beli különbségeire rámutatni! Varga Mihály: hatalmas lehetőség előtt a magyar gazdaság

Célcsoport: 9. osztály

Fejlesztési cél: gondolkodás, kommunikációs és együttműködési képesség fejlesztése.

# data[].attributes.body
https://climate.nasa.gov/news/2550/january-2017-was-third-warmest-january-on-record/
Ez a cikk jó lehet abból a szempontból, hogy Magyarországot tekintve az emberek nem feltétlenül gondolnak a felmelegedésre, ha a mostani januári középhőmérsékletre gondolunk. Azonban globálisan egyértelműen látványos a felmelegedés, mely egyébként Európában lehűléssel jár együtt.