# data[].attributes.body
Vad var er uppgift?

Var det något ni inte fick skriva om?

Hur kändes det att inte få skriva fritt?

Hade ert reportage blivit annorlunda om ni fick rapportera fritt kring inslaget? Om ja, på vilket sätt?

Säg med tre ord hur det kändes att genomföra uppgiften.

# data[].attributes.body
1. Genomför uppgiften.  Se rubriken instruktioner

2. Grupperna redovisar sina reportage för resten av klassen

3. Diskussion i grupperna

4. Diskutera i helklass

# data[].attributes.body
De senaste veckorna har ni fått undersöka hur andra har rapporterat kring händelsen på Drottninggatan. Nu är det er tur att vara reportrar!

Nu är ni journalister. Ni ska utgå från ett nyhetsinslag från SVT som handlar om fejkade nyheter kopplade

1. Titta på inslaget från SVT om falska nyheter (länk till klippet finns nedan). Ni kan även läsa artikeln som hör till.

2. Sammanfatta inom gruppen vad klippet handlar om. Besvara följande frågor (frågorna finns för att guida elever och lärare i vad som ska rapporteras:

Vad

3. Producera en nyhet om intervjun genom ett bestämt medium (Blogginlägg, Nyhetsinslag på TV4, Youtube, Podcast, Papperstidningsartikel)

4. Redovisa er produktionen i slutet av lektionen.

Lärarstudenterna i gruppen är ansvariga utgivare. Det ni skriver/spelar in måste godkännas av ansvariga utgivare innan det publiceras!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Efter terrorattentatet i fredags där en man stal en lastbil och körde den längs Drottninggatan för att slutligen krascha i varuhuset Åhléns har flera falska nyheter med medvetet felaktiga detaljer spridits på nätet.

På en bild från Drottninggatan efter terrordådet har en kvinna i slöja placerats i bakgrunden för att ge sken av att muslimer inte bryr sig om händelsen. Kvinnan fångades för första gången på bild under terrordådet i London den 22 mars och blev då föremål för en hatkampanj eftersom somliga ville sprida bilden av att hon inte visat tillräckligt mycket medkänsla för dödsoffren. I ett uttalande har hon berättat om chocken över att både behöva hantera terrorattacken och att en bild av henne används i främlingsfientligt syfte.

Felaktigt citat

En annan bild som uppmärksammats är på en präst som deltog i SVT Nyheters livesändning. På en stillbild har citatet "vi måste kunna förlåta sådana här hemska handlingar" lagts till, något som prästen aldrig sa i intervjun.

Sverigedemokraternas riksdagsledamot Richard Jomshof spred bilden på Twitter, men tog senare bort den efter att flera påpekat att det handlade om ett felaktigt citat.

Tidningen Metros Viralgranskaren uppmärksammade även att sajten Avpixlat felaktigt hängt ut fel man som ansvarig till terrordådet. Den uthängde mannen uppger nu att han behövt stänga ner alla sina sociala medier-konton efter dödshot.

Lögner om manifestation

Viralgranskaren uppmärksammade också hur lögner spreds i samband med en manifestation på Sergels torg under söndagen. Rykten spreds då om att deltagare uppmanades att inte visa svenska flaggan eftersom det skulle "innebära obehag för minoriteter".

- Många var jätteupprörda och skrev saker som "hur kan man göra så här". Det här var helt påhittat och nekas av arrangören och saknar helt konkreta belägg, säger Hugo Ewald, redaktör på tidningen Metros Viralgranskaren.

Grogrund för ryktesspridning

Enligt Ester Pollack, docent i journalistik, är det för tidigt att analysera hur den traditionella mediebevakningen sett ut men hon noterade hur de arbetade för att inte sprida hysteri och oro i sin rapportering.

- Det fanns en saklig ton och man visade inte närgångna bilder på sårade och dödade, till skillnad från sociala medierna där dessa bilder spreds.

Anna Nyman, chef på enheten för samordning och operativa avdelning på MSB, konstaterar att händelser liknande den i fredags alltid kommer vara en grogrund för spridandet av rykten.

- Det är alltid väldigt mycket information som flödar då och människor vill sprida den information som finns. Då blir det svårt att sortera i vad som är sant och vad som inte har hänt, säger hon.

Utnyttjar situationen

Människor som blir rädda blir också alerta, receptiva och sköra, säger psykologen Olof Risberg och det är därför osäkra situationer utnyttjas av somliga människor.

- Det är därför det är så tacksamt att i en krissituation gå ut med ren propaganda, för då lyssnar vi, säger han.

Falska nyheter är inget nytt fenomen, utan kommer fram när det finns politiska poänger att vinna.

- Efter varje stor nyhetshändelse där det finns möjligheter att vinna politiska poäng, och så länge ett land innehåller en liten grupp människor som vill göra den poängen, som är beredda att gå över lik för att göra det, då kommer de att göra det, säger journalisten Jack Werner.

Större källkritisk kunskap

Samtidigt påpekar Hugo Ewald att det också finns pengar att tjäna på att sprida lögner.

- Man får inte förglömma att har du annonser som Google lätt kan tillhandahålla åt dig så kan du tjäna stora pengar på att sprida falska nyheter som får många klick.

Men till skillnad från tidigare krissituationer noterar både Viralgranskaren och MSB att fredagens terrordåd kan ha varit starten för en bredare källkritisk kunskap i samhället.

- Vi såg en ökning till ett beteende som man har i ryggmärgen där man påminner varandra om att inte sprida felaktigheter, säger Anna Nyman.

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter terrorattentatet i fredags där en man stal en lastbil och körde den längs Drottninggatan för att slutligen krascha i varuhuset Åhléns har flera falska nyheter med medvetet felaktiga detaljer spridits på nätet. På en bild från Drottninggatan efter terrordådet har en kvinna i slöja placerats i bakgrunden för att ge sken av att muslimer inte bryr sig om händelsen.

# data[].attributes.body
Syfte: Eleverna ska genom uppgiften få en möjlighet att leva sig in i en situation där de styrs av censur.
Mål: Skapa en förståelse varför pressfrihet är finns och varför det är viktigt.

I rapporteringen ska en del frågor besvaras (se instruktionerna). Dessa finns för att guida elever och lärare i vad som ska rapporteras, t ex vad,

Uppgift: Eleverna i er grupp ska skriva/spela in ett blogginlägg/nyhetsinslag på TV4/Youtube/podcast/papperstidningsartikel. Varje grupp blir tilldelad ett av dessa medium.

Ni kommer agera ansvariga utgivare. Det är alltså er uppgift att kontrollera vad eleverna skriver. Er grupps censur är:
*Insert censorship here*
Bortsett från censuren har ni era traditionella roller som lärare.