# data[].attributes.body
Det er et problem at planeten jorden bliver varmere, men er vi er i en lille by som Strib medskyldige, og hvis, i hvilken form?

# data[].attributes.body
Når der dannes iltsvind, betyder at koncentrationen af ilt i noget vand falder ned til et lavt niveau, og dette kan være stor skyld i skade på dyr og planter, og hele vandmiljøet.
For at iltforholdene er gode for fisk og smådyr i fx. havet skal opløsningen ca. være 8-10
mg ilt per' liter vand.

# data[].attributes.body
78% af den atmosfæriske luft består af nitrogen,
Nitrogenmolekylet er et meget stabilt molekyle, da den kemiske forbindelse mellem de to nitrogenatomer er en af de hårdeste man kender til, har nitrogen meget svært ved at reagere med andre stoffer.

# data[].attributes.body
Der køre biler i strib nat og dag, så ja drivhuseffekten finder selvfølgelig også sted i Strib og der føre os vidre til hvordan det har udviklet sig gennem årene.

# data[].attributes.body
Drivhusgasser er dem, som danner det man kalder drivhuseffekten, som vil sige at jorden bliver varmere og varmere og nordpolerne begynder at smelte. Det sker fordi at de fossile brændstoffer ik kan komme ud af skallen (Drivhusgasserne som fx. CO2 og Metan, danner ligesom en skal rundt om jorden) vi har rundt om jorden ligesom i et drivhus kan varmen ikke slippe ud derfra så jorden bliver varmere nordpolerne smelter og vandstaden stiger og dermed kan vi i værste fald drukne.
Og som man se på grafen under, er det energisektoren der hyppigst er med til at fremme drivhuseffekten.

# data[].attributes.body
Vi vil illustrere at CO2, er bedre til at holde varme, og lettere ved at få en høj varme, og på den måde illustrere hvad drivhusgasser gør ved vores atmosfære.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Sebastian Hougaard Pedersen on 2017-06-18.

# data[].attributes.body
Tegningen under her viser hvornår den globale opvarming begyndte i fx. Asien, syd Amerika, Europa osv.
De røde søjler viser starten på global opvarmning. De farvede linjer viser temperaturen rekonstrueret fra naturlige arkiver, rundt omkring i verden de seneste 500 år. Som i kan se finder global opvarmning ikke sted på anartisk endnu. Men en af de steder det først blev mærket var Arktis og de tropiske oceaner.

# data[].attributes.body
CO2 (kuldioxid) dannes når mennesker og dyr udånder men også biler, knallerter og bare køretøj med benzin danner CO2.
CO2 er noget af det vigtigste for planter. Den hører inden under en drivhusgas og er i stor grad med til at varme planeten op.

# data[].attributes.body
Metan er drivhusgas, der er mere end 22 gange mere effektiv til drivhuseffekten end carbondioxid (CO₂), sagt på en anden måde vil den på en 20-årig periode være 84 gange mere skadelig end carbondioxid (CO₂)
Metan bliver fx. udledt igennem køer, da der i forbindelse med, at bakteier omsætter foderet som en ko æder, bliver der dannet metangas i koens vom. Årligt udleder en ko ca. hvad der svarer til fire ton drivhusgasser.
Mennesker producere også metangas når vi fordøjer vores mad, men den process, sker ved hjælp af bakterier i tyktarmen.

# data[].attributes.body
I begyndelsen af februar, 2016. Gik der er ild i tre store siloer, i Fredericia, og den eneste løsning, for at få branden slukket, var at man blev nødt til at udlede en masse palminolie ud i lillebælt, det resulterede i over 5000 tons kvælstof flød direkte ud i lillebælt. Dette har resulteret i stort iltsvind i lillebælt, det kan ses, da der efter udslippet, har været langt flere alger end normalt.
Men da der er voldsomt meget strøm i lillebælt, er meget af det forurenede havvand væk, og Lillebælt betegnes nu som ren, men man kunne allerede efter et par måneder se spor efter forureningen i Fredericia oppe i Kattegat.

# data[].attributes.body
Det er tydeligt at forurening også er et problem vi har i Strib og omegn, men forurening er mes af alt et globalt problem, så løsningen er ikke at vi bliver bedre her i Strib, løsningen er en global omvæltning i tankegangen om måden at gøre tingene på, måden vi får energi på m.m., for at sikre en fremtidig jord, der er værd og ikke mindst mulig at bo på.