# data[].attributes.headline
נתוח נאום- דפנה מנדה לוי

# data[].attributes.subject
נתוח נאום- דפנה מנדה לוי

# data[].attributes.body
הפניה של אשטון היתה מאוד אינטימית וישירה, כבר ברגע זה הוא הצליח למקד את תשומת הלב אליו.
הוא בנה את הנאום כך שהפנה אותם לסוף הנאום.
כשהייתי צעיר עבדתי----  זה אסטרטגיה של קרוב , ישירות  אשר מובילה אותו ל3 העיקרים שלו.
הבחירה בשלושה עיקרים ואמונות עוזרת ללמוד אותם מהר. יש כותרות לכל אמונה : הזדמנות, סקס , לחיות את החיים. שבעצם הכל מוביל לממוש עצמי...תוך הנאה . הוא בעצמו נהנה במתן ההרצאה.
השפה שלו זורמת ובבהירות. הפניה כמו גם האופן שבו הוא לבוש יוצרת תקשורת מקרבת.
סוף הנאום הוא חוזר כמו לשנן את האמונות ששתף.
במקביל עומד לידו משהו עם גלשן ויש רקע ים מרגיעה, מכוונת גם אל המטרה, איך להגיע לאן שאתה רוצה להגיע.
לסכום, נאום מעולה שמתאים לארוע

# data[].attributes.headline
ניתוח נאום- לילך סטמבולצ'יק

# data[].attributes.subject
ניתוח נאום- לילך סטמבולצ'יק

# data[].attributes.body
הנאום מועבר באופן מובנה: פתיחה, גוף וסיכום.
בפתיחה הוא יוצר סקרנות, אצל הקהל, כשהוא מספר ששמו הוא לא אשטון אלא כריס, ופירט לגבי סוגי העבודות שהיו לו כהכנה להעברתהמסר.
בגוף הנאום הוא העביר מסר משמעותי, תוך שימוש במילים שקרובות לנוער, כמו מה זה באמת להיות סקסי, והדגיש מילים חשובות כמו חכם, מתחשב, נדיב והשתמש באצבעות ובשפת הגוף, להדגשה וליציר עניין
ובסיכום הוא הדגיש את המסר העיקרי שלבני הנוער לא יקשיבו למסרים המטעים בתקשורת, תכונות כמו חוכמה ונדיות הם מהות החיים וכל אחד יכול להצליח.
אני חושבת שאשטון היה יכול אולי להתנצל על תחילת דרכו, הוא החל בתור דוגמן, ובקולנוע קיבל תפקידים קלילים בשל מראהו החיצוני. היה כדאי אולי לציין שהוא ראה בתפקידים אלו פשרה כדי להגיע לדבר שהוא אכן רצה, הכרה כשחקן רציני.

# data[].attributes.headline
ניתוח נאום יואל

# data[].attributes.subject
ניתוח נאום יואל

# data[].attributes.body
אני זיהיתי שלושה חלקים בנאום שלו. הראשון, הוא מעין פתיח הכולל משהו בנוסח של הצגת העצמי (לא שהוא באמת זקוק לה, בייחוד בבמה זו) ופנייה כנה, לכאורה, לקהל המאזינים, על מנת ליצור אינטימיות.
מבחינה רטורית, הוא מנסה לייצר תחושה שאמת גדולה וכמוסה עתידה להיחשף.
השני, גוף הנאום כולל אף הוא שלושה פרקי משנה, העוסקים במושגים או ברעיונות שונים. מה שבולטת שם, היא הערנות שלו לתגובות הקהל, וההפסקות היזומות בדיבור, כדי "לסמן" זמן תשואות.
בנוסף, הוא מספר על עצמו כאחד האדם, מה שאמור ליצור הזדהות אצל השומעים, ויוצק, על פניו, מובנים חדש למונחים מסוימים. הוא אף מזכיר את ג'ובס, שההרצאה כולה היא מעין מחווה לרעיונות שלו.
החלק החותם נפתח במחווה חנפנית לקהל, ומסתיים בחזרה על הרעיונות העיקריים שעסק בהם.

נאום טוב לסוגו. איני חושב שניתן היה לשפר אותו.

# data[].attributes.headline
ניתוח נאום שי צלר

# data[].attributes.subject
ניתוח נאום שי צלר

# data[].attributes.body
מעבר לבנייה טובה של נאום, חלוקה ברורה ומסר בהיר, מה שמעניין בנאום של קוצ'ר הוא הפערים בין הדברים שהוא אומר, האופן שבו הוא אומר אותם, והסביבה שבה הוא מדבר. קוצ'ר מדבר בטקס פרסי הנוער ומנסה לומר משהו משמעותי תוך כדי צרחות מעריצים, רקע של גלים ושני גולשים שעומדים לידו. הוא אומר דברים שההרחבה שלהם משנה את משמעותם, במיוחד הדיבור שלו לגבי להיות סקסי - שזה בעצם להיות חכם, כי מה יותר סקסי מזה. הפערים הללו יוצרים עניין בנאום. פרט לכך יש חלוקה טובה לפתיחה, סיפור אישי וגוף נאום הבנוי משלוש כותרות משנה וסיכום.
הבעיה בנאום היא שהוא לא חורג ממה שמצופה מאדם בגילו ובמעמדו לומר. כלומר אם תעבוד קשה תצליח, ואם תהיה חכם תרוויח. זה החלום האמריקאי בגרסה המוצלחת שלו, ובמקרה הזה גם המטופחת שלו. מעניין לגלות שבניגוד לאמירות האלה המוביליות החברתית בארצות הברית קטנה בעשורים האחרונים, כך שלמרות עבודה קשה, האמריקאי הממוצע, זה שאולי לא נראה כמו קוצ'ר, וזה שאומנם עבד קשה, אך לא היו לו הזדמנויות, מתקשה להגיע למקומות שאליהם מגיע קוצ'ר, זה שהצלחתו הגדולה הגיעה בסדרה טלוויזיונית שבה הוא שיחק חתיך טיפש.

# data[].attributes.headline
ניתוח הנאום של אשטון - יסמין נדלר שקולניצקי 

# data[].attributes.subject
ניתוח הנאום של אשטון - יסמין נדלר שקולניצקי 

# data[].attributes.body
ניתן להבחין בנאומו של אשטון קוצ'ר ביישום כמה עקרונות של נאום טוב ובהיר ועמידה מוצלחת מול קהל.

הנאום שלו קצר מאורגן ובנוי באופן המעורר עניין. שפת הגוף והתנועות תואמות ותורמות להבהרת מסרים שונים והלבוש תואם את המעמד ( טקס של בני נוער)

ניתן לזהות בנאום 3 חלקים מובחנים - פתיח, גוף, סיכום

בפתיח הציג בצורה תמציתית ומושכת את עיקרי הנאום בכותרות (הזדמנויות, להיות סקסי, לחיות את החיים).

בגוף הנאום הרחיב והסביר לגבי כל כותרת/ רעיון שהציג בפתיח.

אשטון הקפיד על שילוב אמצעים מעוררי עניין סקרנות במשך כל הנאום למשל, שימוש בכותרות ש" מושכות אש " כגון " להיות סקסי", אמירתו המוקצנת "אני מרגיש נוכל" , חשיפת סיפורו האישי.

העובדה כי הרעיון שהוצג תחת כל כותרת היווה מעין התרסה / טוויסט לכותרת עצמה גם היא מושכת עניין ("הכי סקסי זה בעצם להיות חכמים מתחשבים ונדיבים, תיצרו חיים ואל תחיו אותם ")

אשטון מיישם היטב את עקרון הסימון/דיגלול. הוא חוזר על מסרים קודמים ומסכם אותם לפני המעבר לשלב הבא.  ומסמן לקהל את מיקומו בעולם התוכן של הנאום תוך שהוא עושה שימוש באצבעותיו   אשר תורמות למסר " כעת נדבר על עקרון 2,3 וכו"

השימוש באצבעות מוסיף גירוי ויזואלי התומך ותואם במסר המילולי ומקל על הקהל לעקוב "ולהתמצא" בנאום.

בחלק שבו הוא מדבר על הזדמנויות/ עבודות שונות בחייו היה ניתן לשלב תמונות מתחנות שונות בחייו - תמונות של כריס - ובכך לסגור איזהשהוא מעגל ולהתקשר לפתיח, ולחבר אליו את הקהל אף יותרעי עירור רגש של אמפתיה וחיבור למסר שלדעתי קצת התפספס " צמחתי בין היתר מתוך כך שעבדתי קשה והקפדתי להשאיר דלתות פתוחות "

# data[].attributes.headline
ניתוח הנאום - הדס נסים

# data[].attributes.subject
ניתוח הנאום - הדס נסים

# data[].attributes.body
1. השחקן השתמש בשלושת חלקי הנאום - פתיחה ובה הציג בתמציתיות את הנושא עליו ידבר (הזדמנויות, להיות סקסי ולחיות אתהחיים). לאחר מכן פירט על כל נושא וקישר לחייו הפרטיים. בסוף, הזכיר בתמציתיות את הנושאים ואת הרעיונות שרצה להעביר.
2. השחקן יצר פתיחה מעניינת - נתן שמות מושכים לרעיונות אותם רצה להעביר וקישר אותם לחייו הפרטיים, דבר שייצר קשר אישי עם הקהל (במקרה זה - המעריצים).
לאחר מכן, בגוף הנאום, הוא נתן את שלושת העקרונות עליו ידבר והרחיב כל אחד מהם. הוא נעזר בשפת גוף כדי ליצור את הדגלול ובכך יצר קשר עין עם הקהל ולא נתן למעריצים להשתעמם. בנוסף ,הוא נתן פרשנות אישית לכל עקרון (תת נושא)שהציג ושוב נתן הקשרים מחייו הפרטיים, דבר שהוסיף לאמינות הנאום ולקשר עם הקהל. לאחר מכן, יצר סיכום קצר ובו חזר באופן מסכם ותמציתי על הנושאים בנוסף להקשר שיצר בגוף הנאום. שוב, חזר על השימוש בשפת הגוף כדי להבדיל בין כל תת נושא.
3. לדעתי שימוש בתמונות או אמצעים חזותיים אחרים יכול היה להעצים את המסרים. כמובן שזה מתאים להרצאה ארוכה יותר ופחות לנאום בטקס.

# data[].attributes.headline
ניתוח הנאום - שלומית קידר

# data[].attributes.subject
ניתוח הנאום - שלומית קידר

# data[].attributes.body
הצלחת הנאום של אשטון קוצ'ר - היתה בכמה מישורים:
א. הלבוש התאים מאוד לאוכלוסית הקהל (נשמעו 'צרחות' עידוד של בנות בעיקר..) והתאים גם לשני החבר'ה עם הגלשן וזרימת הים מאחור.
ב. הלבוש גם איפשר את סגנון שפת-הגוף שהרי אם היה מגיע עם חליפה ועניבה.. היה בוחר בסגנון דיבור שונה..
ג. הנאום - היה קצר, ממוקד, בהיר, מעניין וקולע!!!
ד. נראה כאילו 'דרישות נאום' נכתבו לאחר ניתוח נאומו של אשטון.
הוא משתמש - בסיפור אישי, בלקח מחייו ומתובנה שקיבל ומעביר הלאה.
הוא מפתיע!!! מעביר מסר ערכי - אודות - 'סקסיות', שמשנה דעה אחרת הרווחת בציבור. כיוון שהנאום היה חייב להיות קצר וענייני - הייתי מציעה לו - לתת לזה המשך במקום אחר - בפרסומות, הופעות שמראש ידוע שהן הרצאות ארוכות יותר - ושם מנסה להטמיע את יסודות ערכיו ועולמו...

# data[].attributes.headline
אפשרות ב' - ניתוח נאום (מאת: ליאת סינר)

# data[].attributes.subject
אפשרות ב' - ניתוח נאום (מאת: ליאת סינר)

# data[].attributes.body
אכן ההרצאה של אשטון קוצ'ר עונה על כל הדרישות של נאום. אשטון (או למעשה כריס) השתמש בנאומו בעיקרון השלוש: פתיח, גוף, סיכום וסיום. הוא פותח בשם ההרצאה : הסודות המקצועיים להמשך קריירה תוך חשיפת הסיפור האישי שלו ("אני מרגיש כמו נוכל", "שמי האמיתי הוא כריס בכלל ולא אשטון"...). מסתבר שכל סוד הוא למעשה אחד משלושת הנושאים עליהם הוא מדבר בגוף נאום הזכייה. 1. ההזדמנות, 2. להיות סקסי ו3. לחיות את החיים. את הדיגלול הוא עושה בעיקר בעזרת ספירת אצבעות ושפת הגוף שלו.  ישנו רצף הגיוני בדיבור שלו, אכן הוא מצליח להפריד בין עיקר לטפל ולקלוע למטרת הנאום במדויק. הוא מפסיק את שטף הדיבור שלו בין לבין לאור צוות קהל המעריצות. ללא ספק, המסר המרכזי של הנאום הצליח לעבור. סיכום הנאום, אכן קצר וקולע, הוא מכנה כל חלק בכותרת/בשם הקצר, הקשר לנושא ומה למד מכך. לסיכומו של דבר, נאום מוצלח. ניתן אולי היה לשלב סרטון קצר על כל שלב בחייו או כתוביות על מרקע שיבליטו את אמירותיו ומסריו.

# data[].attributes.headline
ניתוח נאום-שולי בן עוליאל

# data[].attributes.subject
ניתוח נאום-שולי בן עוליאל

# data[].attributes.body
1. השחקן השתמש בכל חלקי הנאום פתיחה – סיפור שיתפוס את הקהל לגבי שמו האמיתי

הצגת המסר המרכזי ותת הנושאים-
ההדגמה ע"י 3 אצבעות כדי לפרט את תת הנושאים

גוף ההרצאה כולל דוגמאות - פירוט לכל תת נושא כול דוגמאות אילו עבודות ביצע
סיכום - משפטי סיכום ל3 הרעיונות שלו

סיום- נפרד מהמעריצות הצווחניות באהבה
2. ההבדלה ע"י הסימון באצבעות
בנוסף כל המלל לווה בהמון תנועות ידים המסמלות את המילים אותם הגה. (מזכיר את הנאום של ביבי מהשיעור הסינכרוני)
3. נאום טוב ,כל המוסיף גורע, הוא אפילו היה מספיק נחמד כדי לעשות פאוזות לצרחות

# data[].attributes.headline
צפו בנאום של השחקן אשטון קוצ'ר בטקס הפרסים Teen Choice Awards ב2013 . הוסיפו פתקית וכתבו כיצד הנואם בוחר לבנות את הנאום שלו על מנת שהמסר שלו יהיה מובן ובהיר. התייחסו ל:

# data[].attributes.subject
צפו בנאום של השחקן אשטון קוצ'ר בטקס הפרסים Teen Choice Awards ב2013 . הוסיפו פתקית וכתבו כיצד הנואם בוחר לבנות את הנאום שלו על מנת שהמסר שלו יהיה מובן ובהיר. התייחסו ל:

# data[].attributes.body
1)  מה היו חלקי הנאום בהם עשה שימוש? הדגימו.
2)  כיצד הנואם הבדיל בין חלקי הנאום השונים?
3)  מה היה ניתן לשנות/להוסיף למבנה הנאום על מנת לשפרו?
4) כתבו את שמכם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דברים שצריך לפחד מהם

# data[].attributes.attachment_link.title
Ashton Kutcher Acceptance Speech  נאום הזכייה של אשטון קוצ'ר כתוביות עברית

# data[].attributes.headline
ניתוח נאום - 

# data[].attributes.subject
ניתוח נאום - 

# data[].attributes.body
השחקן השתמש בפתיחה, בגוף הרצאה עם תתי נושאים ודגלול.
באמצעות הדגלול הבדיל בין הנושאים.
המרתק הוא כי הדגלול מושך, אך בבואו לפרט דבריו, השחקן ממש הופך את משמעות הדברים ומעניק הסבר שונה מהמצופה.
לדוג' - הוא מדבר על "הזדמנות"- באסוציאציה הראשונה, אנשים היו מצפים לשמוע על הזדמנות שנקרתה בפניו ע"י גורם חיצוני, אך בפירוט דבריו הוא מסביר כי הזדמנות...זה דבר שאתה בונה לעצמך בעבודה קשה ובהרבה התמדה.
כנ"ל לעניין "סקסיות- בדגלול זה מושך... הפענוח שואב את המושג לכיוון של חכמה ומידות טובות...
לו יצוייר שהשחקן היה מנסה לדגלל "מידות טובות"... הדבר לא היה מעניין ומושך...

ליאורה ברדה

# data[].attributes.headline
ניתוח נאום - ל

# data[].attributes.subject
ניתוח נאום - ל

# data[].attributes.headline
ניתוח נאום -

# data[].attributes.subject
ניתוח נאום -

# data[].attributes.headline
סוכיינה הואש1< השחקן אשטון עשה שימוש בכל חלקי הנאום בצורה מדהימה, הוא השתמש בהקדמה מעניינת כשדיבר על עצמו ועל השם האמיתי שלו.

# data[].attributes.subject
סוכיינה הואש1< השחקן אשטון עשה שימוש בכל חלקי הנאום בצורה מדהימה, הוא השתמש בהקדמה מעניינת כשדיבר על עצמו ועל השם האמיתי שלו.

# data[].attributes.body
בגוף הנאום הוא מספר תת הנושא שלו, פירט ציטטוהדגים באופן מסודר, ענייני וברור.
בסיכום הוא חזר על הדברים בקיצור ונתן עצה לקהל ואמר משפט סיום מוצלח " אני אוהב אותכם.
2. כל הזמן משך תשומת לב הקהל בשפת גוף פתוחה ושומרת על קשר עין וקבלת תגובות.
הוא הבדיל בין חלקי הנאום בעצירה קצרה.

# data[].attributes.headline
סקר שעלאן - ניתוח נאום

# data[].attributes.subject
סקר שעלאן - ניתוח נאום

# data[].attributes.body
1- מה שהיה מענין בהתחלה הוא שפת הגוף הנפלאה של הנואם
2- חלק את הנאום לחלקים כדי שיהיה מרוכז והמאזינים תעקוב אחריו
3- היה מאמין בדברים שאמר
4- אני חושב שהוא צודק באימונה שלו ובמיוחד שאמר את השם האמיתי שלו
5- נתן הדגמה מאנשים מפורםמים
6- הסיכום היה מרתק

# data[].attributes.headline
יהונתן - ניתוח נאום

# data[].attributes.subject
יהונתן - ניתוח נאום

# data[].attributes.body
1. הנואם נותן הקדמה קצרה בה הוא שופך אור על תוכן הנאום ובמה הוא יעסוק. תוכן הנאום - שממוספר לחלקים שונים וסיכום הוא אומר את המסר שלו במפורש ובבהירות. הוא קורא למאזינים לפעול לפי המסרים שלו. מרבה לאורך הדרך להביא דוגמאות מה שרותם את הקהל שלו.
2. הוא ממספר ונותן כותרות לחלקים השונים של הנאום שעוזר למאזינים לעקוב אחרי הדברים שלו (ואולי גם לו, לזכור את הדברים שהוא רצה לומר).
3.