# data[].attributes.body
Miks siis nii

# data[].attributes.body
*Leidus õpetlasi, kes manitsesid, et õppimisel tulev liikuda edasi sammhaaval, ei togi sundida last iga päev koolis käima.

# data[].attributes.body
*Üldiselt arvati, et vits on laste kehalist karistamist ja alandavat kohtlemist õigeks.

# data[].attributes.body
*Keskaja koolistseene kujutavatel piltidel on õpetaja enamasti suure vitsakimbuga, see andis talle tema võimu ja õiguse õpilasi karistada.

# data[].attributes.body
*Kirjutamis- ja lugemiskoolides õpiti kõige põhjalikumalt grammatikat, et õpilased omandaksid elementaarse lugemis- ja kirjutamisoskuse. Õpetati ka arvutamist.

# data[].attributes.body
*Kõrgemas astmes aga aritmeetikat, geomeetriat, astronoomiat ja muusikat.

# data[].attributes.body
*Algastmes sisaldas see grammatikat, retoorikat ja dialektikat.

# data[].attributes.body
*Keskaja koolides oli kooliõpetuse või õppekava üldiseks aluseks seitse vaba kunsti.

# data[].attributes.body
*Eestis tehti esimene katse linnakooli rajamiseks 14. sajandi teisel poolel Talllinnas.

# data[].attributes.body
*Mida suuremaks kasvas linnakoolide arv seda rohkem avanes lastele võimalus kooli lugema ja kirjutama õppima minna.

# data[].attributes.body
*Mõnikord võis erakooli pidada lausa üks perse, näiteks abistas õpetaja abikaasa oma meest, õpetades tütarlapsi.

# data[].attributes.body
*Õpetajateks olid vaimulikud või oma õpingud pooleli jätnud üliõpilased, vahel ka linnakirjutajad.

# data[].attributes.body
*Linnakodanikele rajati uut tüüpi kirjutamis- ja lugemise- ehk grammatikakoole.

# data[].attributes.body
*Linnade hoogne areng mõjutas tugevalt ka koolihariduse levikut

# data[].attributes.body
*Eestisse rajati toomkoolid 13. sajandil.

# data[].attributes.body
*Euroopa suurimad toomkoolid asusid Loire ja Reini jõe vahelises piirkonnas, nende hulgas Pariis, Chartres, Laon, Reims, Köln.

# data[].attributes.body
*Toomkooli juhtis toomskolastik, koolis õpetati peamiselt linna- ja maakirikute vaimulike järekasvu, kellele koolitee lõppes preestriks pühitsemisega.

# data[].attributes.body
*12. sajandil tõusid Euroopas hariduse andmisel esirinda linnadesse rajatud toom- või katedraalikoolid.

# data[].attributes.body
*Koolis õpetati lastele lugemist, kirjutamist, laulmist ja ladina keelt.

# data[].attributes.body
*Kloostrite juures tegutses ka välimine kool, kuhu läksid inimesed kes tahtsid lihtsalt haridust saada.

# data[].attributes.body
*Kloostrite juures oli nn sisemine kool, kuhu astusid sisse need kes kavatsesid kloostrisse minna.

# data[].attributes.body
*Peaaegu igas kloostris oli kool ning lisaks raamatukogu ja kirjutustuba.

# data[].attributes.body
*Varakeskajal olid peamised hariduskeskused kloostrid.

# data[].attributes.body
*Üldiselt oli keskajal haridus vaimulike monopol ja privileeg ning kooliõpetus oli tugevalt kiriku mõju all.

# data[].attributes.body
*Keskajal ei peetud kooliharidust väga vajalikuks, aadlikud ei hoolinud eriti lugema või kirjutama õppimisest.

# data[].attributes.body
*Koolihariduse kättesaadavus oli peamiselt paremale osale, enamik inimesi olid kirjaoskamatud.

# data[].attributes.body
*Üldist koolikohustust keskajal polnud. Koolitamise eest tuli maksta.