# data[].attributes.body
új hozzászólás

# data[].attributes.body
teszt szöveg

# data[].attributes.body
A számítógépes billentyűzet vagy egyszerűen billentyűzet (idegen szóval klaviatúra a latin clavis (kulcs) szóból, vagy tasztatúra a német die Taste (nyomógomb, billentyű) szóból, vagy angolul computer keyboard) az írógép mintájára kialakított számítógépes beviteli eszköz.

# data[].attributes.body
A periféria egy olyan számítógépes hardver, amivel egy gazda számítógép képességeit bővíthetjük.

# data[].attributes.attachment_link.description
A periféria egy olyan számítógépes hardver, amivel egy gazda számítógép képességeit bővíthetjük. A fogalom szűkebb értelemben használva azon eszközökre értendő, amelyek opcionális természetűek, szemben azokkal, melyekre vagy minden esetben igény van, vagy elengedhetetlen fogalmi alapkövetelmény jelenlétük.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hardver ( angolul: hardware) alatt a számítógép fizikailag megfogható részeinek összességét értjük. A számítógép működéséhez alapvetőn hardver és szoftver szükséges, a kettő közötti kapcsolatot a firmware hozza létre, ami a hardverekbe a gyártók által „beépített" szoftvernek tekinthető.

# data[].attributes.body
Hardver (angolul: hardware) alatt a számítógép fizikailag megfogható részeinek összességét értjük.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hardver ( angolul: hardware, a. m. vasáru) alatt a számítógép fizikailag megfogható részeinek összességét értjük. A számítógép működéséhez alapvetően hardver és szoftver szükséges, a kettő közötti kapcsolatot a firmware hozza létre, ami a hardverekbe a gyártók által „beépített" szoftvernek tekinthető.

Egy személyi számítógép alkatrészei általában a következők:

Az angol nyelvben ez a szó eredetileg vasárut, szerszámokat jelentett. A személyi számítógépek megjelenésekor kezdték használni megkülönböztetésül a software fogalmától. Így a hardware lett az eszköz, amely alkalmas a software (a rajta futó program) tárolására és futtatására. Ősi formája a Neumann-féle gondolat, amelynek értelmében a számítógép nemcsak az adatokat, hanem a futtatható programot is képes tárolni.

Az alaplapon a CPU, a memória, és a sínrendszer(ek) találhatók, továbbá bizonyos integrált eszközök, illetve csatlakoztatási lehetőségek is előfordulnak, mint például:

A számítógép alaplapjának ( angolul motherboard, vagyis anyakártya) fő feladata a CPU kiszolgálása és a számítógép alapvető áramköreinek összekapcsolása.

A CPU (angol: - központi feldolgozó egység) más névenprocesszor, a számítógép „agya", azon egysége, mely a programutasítások értelmezését és végrehajtását vezérli.

A processzor főbb részei

( - Aritmetikai és Logikai Egység). A processzor alapvető alkotórésze, ami alapvető matematikai és logikai műveleteket hajt végre. Sebessége növelhető egy koprocesszor (, Floating Point Unit, lebegőpontos műveleteket végző egység) beépítésével. Az FPU korábban külön részegység volt, manapság a processzorok mindegyike beépítve tartalmazza.

() - a címszámító egység, feladata a programutasításokban található címek leképezése a főtár fizikai címeire és a tárolóvédelmi hibák felismerése.

a. m. vezérlőegység vagy vezérlőáramkör). Ez szervezi, ütemezi a processzor egész munkáját. Például lehívja a memóriából a soron következő utasítást, értelmezi és végrehajtatja azt, majd meghatározza a következő utasítás címét.

Regiszter (Register): A regiszter a processzorba beépített nagyon gyors elérésű, kis méretű memória. A regiszterek addig (ideiglenesen) tárolják az információkat, utasításokat, amíg a processzor dolgozik velük. A mai gépekben 32/64 bit méretű regiszterek vannak. A processzor adatbuszai mindig akkorák, amekkora a regiszterének a mérete, így egyszerre tudja az adatot betölteni ide. Például egy 32 bites regisztert egy 32 bites busz kapcsol össze a RAM-mal. A regiszterek között nem csak adattároló elemek vannak (bár végső soron mindegyik az), hanem a processzor működéséhez elengedhetetlenül szükséges számlálók, és jelzők is. Ilyen például:

utasításszámláló, (PC=program counter, IP=instruction pointer) ami mindig a következő végrehajtandó utasítás címét,

utasításregiszter (IR=instruction register), mely a memóriából kiolvasott utasítást tárolja. E kód alapján határozza meg a vezérlőegység az elvégzendő műveletet

flagregiszter, amely a processzor működése közben létrejött állapotok jelzőit (igaz, vagy hamis),

és az akkumulátor, (AC) amely pedig a logikai és aritmetikai műveletek egyik operandusát, majd az utasítás végrehajtása után az eredményt tartalmazza.

Buszvezérlő: A regisztert és más adattárolókat összekötő buszrendszert irányítja. A busz továbbítja az adatokat.

A modern processzorok fontos része a cache (gyorsítótár). A cache a processzorba, vagy a processzor környezetébe integrált memória, amely a viszonylag lassú rendszermemória-elérést hivatott kiváltani azoknak a programrészeknek és adatoknak előzetes beolvasásával, amikre a végrehajtásnak közvetlenül szüksége lehet. A mai PC processzorok általában két gyorsítótárat használnak, egy kisebb (és gyorsabb) elsőszintű (L1) és egy nagyobb másodszintű (L2) cache-t. A gyorsítótár mérete ma már megabyte-os nagyságrendű.

A számítógépek melletti, központi egységen kívüli tárolóeszközök a nagyobb mennyiségű adat, hosszabb program aktuálisan nem szükséges részeinek tárolására illetve archiválására szolgálnak; továbbá a gépek közötti adatcsere eszközeiként is használatosak. Ilyen célokra hagyományosan valamilyen lemezes tárolót használtak/használnak, de manapság számos felhasználási területen népszerűek a memóriakártyák is.

Közös jellemzőjük, hogy a meghajtó az adathordozót egy tengely mentén forgatja, miközben a lemezfelülettel párhuzamosan elhelyezkedő fej érzékeli vagy módosítja az információtárolásra szolgáló anyag valamely fizikai tulajdonságát. Ez a tulajdonság optikai vagy mágneses jellemző.

Hajlékonylemezek

Az adatok tárolására a vékony műanyag hordozóra felvitt mágnesezhető réteg szolgál, amelyet papír (5,25''-es lemeznél), vagy merev műanyag (3,5''-es lemeznél) tokban helyeznek el. Az adatok a lemez felületén koncentrikus körök, sávok (track) mentén helyezkednek el. A meghajtóba helyezett lemezt a berendezés 300-360 percenkénti fordulatszámmal forgatja, és az olvasófej a lemez felületéhez hozzáérve írja/olvassa a tárolt információt. Az író/olvasófej helyzete miatt a lemez csak íráskor és olvasáskor forog, mert különben az olvasófej rövid időn belül tönkremenne. A lemez tartalma a felülírástól mechanikusan védhető ( reteszelhető). Az idők folyamán többféle típust fejlesztettek ki, a legelterjedtebbek az 5,25''-es, majd a 3,5''-es lemezekkel működő meghajtók voltak. Egykoron a legszélesebb körben alkalmazott adattárolási módnak számítottak. Jelentőségük ma erősen csökkent a nagyobb kapacitású, gyorsabb és megbízhatóbb memóriakártyák, pendrive-ok elterjedése miatt, egyes újabb PC-kbe már nem is építenek be hajlékonylemez-olvasót.

Merevlemezek

Az adattárolás céljára 1-6 darab, mágnesezhető réteggel bevont, zárt védőburkolatba helyezett könnyűfém lemezt használ. Az állandó - 3600-15 000 1/min sebességű - forgás miatt a fejek nem érnek hozzá a lemez felületéhez, hanem ún. „repülő fejeket" használnak, amelyek kialakítása olyan, hogy a lemez forgása következtében kialakuló légpárna hatására, a lemez felületétől néhány nanométer távolságra kerülnek. Kapacitásuk a közelmúltban ugrásszerűen megnőtt. 2007-ben már megjelent az 1 TB (10 ¹² byte) kapacitású, 3,5'' méretű modell.

Optikai lemezek

Az optikai lemez felületén az adatrögzítés a (mikrobarázdás) hanglemezekhez hasonlóan, spirális pálya mentén történik. Az adatrögzítést és olvasást lézersugár segítségével valósítják meg. A rögzítendő adatsornak megfelelően kicsiny lyukakat (ún. piteket) alakítanak ki a lemez adathordozó rétegében. A olvasásakor a felületet megvilágítják, és a visszatükröződött fénysugarat érzékelve a lemezfelület és végső soron a felírt információ érzékelhető, visszanyerhető. Számos változata alakult ki és terjedt el, a legismertebb a CD és a DVD. Újraírható lemez (jelzésük CD-RW, illetve DVD-RW, DVD+RW) esetén a felírt információ törölhető.

Kapacitása: a kezdeti 160 kB-tól a 90-es évekre eljutott az 1,44-2,88 MB-ig. További fejlődés nem várható, mivel mára idejétmúlttá tették a zsebben hordható USB-s flashmeghajtók.

A floppyt használat előtt formázni kell, bár általában gyárilag szokták megformázni. A megformázáskor létrejön a főkönyvtár és a fájl elhelyezkedési tábla. A lemezhez mindig szükséges egy meghajtó. Ez motorral megforgatja lemezt és az író-olvasó fej segítségével letapogatja az adatokat. A floppyban kárt tehet a mágnes, a hő, a víz.

Az CP/M, a CP/M-86, a DR-DOS, az MS-DOS operációs rendszerek és utóbbi leszármazottai tipikusan így hivatkoznak a floppymeghajtókra: A:, B:. A Unix és a vele rokon ( POSIX kompatibilis) rendszerekben (pl. Linux) sokkal nagyobb a változatosság. Egy eszköznek akár több neve is lehet, attól függően, hogy milyen üzemmódban akarjuk használni. Jellegzetes példa: /dev/fd0.

Egy vagy több mágnesezhető felületű könnyűfém-lemez tárolja az adatokat. Táblásan megegyezik a floppyéval és a beolvasás is. Fixen megépített, zárt meghajtóban található. A meghajtó belsejében nagy tisztaságú levegő van. Tárolókapacitása napjainkra már a több terabájtot (TB) is elérte.

A partíciók jelölése:

A számítógépház és a tápegységnek illetve az alaplap kialakításának (elrendezésének) általában össze kell illenie. Jó példák erre az egyes PC szabványok:

A tápegység ( áramforrás), amely a számítógép alkotóelemeit látja el a szükséges árammal - pontosabban a szükséges értékű és terhelhetőségű feszültségekkel. A stabil feszültségek előállításán kívül figyelheti is azokat és a rendszer indításában is közrejátszhat ( Power-good jel), illetve saját áramköreinek hőmérséklete alapján vezérelheti a hűtő ventilátorokat ( kényszerkonvekciós hűtés). A megfelelő villamos teljesítmény és mechanikai méret (tulajdonképpen hatásfok) elérése érdekében szinte mindig kapcsolóüzemű elven működik.

Háznak nevezzük a számítógép „dobozát", amely a tápegységet, az alaplapi eszközöket, és a háttértárakat fogadja be, továbbá megfelelő szellőzést biztosít. Anyaga adott merevségű (anyagú és vastagságú) fém, illetve részben műanyag. Boltban külön is megvásárolható, ebben az esetben a fő elemek közül csak a tápegységet tartalmazza, vagy anélkül kapható.

A perifériákat többféleképpen csoportosíthatjuk:

Átvitel iránya alapján:

beviteli (angolul input) - adatot szolgáltat a számítógép számára

kiviteli (angolul output) - a számítógép adatait a külvilág felé továbbítja

ki/beviteli (angolul input/output) - mindkét irányban továbbít

Összekapcsolt dolgok jellege alapján:

humanoid - a kapcsolat egyik „résztvevője" ember; ezek azok az eszközök, amelyeken keresztül a felhasználó érintkezésbe léphet a számítógéppel

technikai - gép-gép kapcsolat (például modem)

Felhasználási kör alapján:

számítástechnikai - számítógépes perifériák összekapcsolására

speciális - ipari, orvosi, kutatási stb. környezethez kapcsolódnak

(zárójelben az angol megnevezés)

Dr. Cserny László : Számítógépek architektúrája, Dunaújvárosi Főiskola, 2003

# data[].attributes.attachment_link.description
Hardver ( angolul: hardware, a. m. vasáru) alatt a számítógép fizikailag megfogható részeinek összességét értjük. A számítógép működéséhez alapvetően hardver és szoftver szükséges, a kettő közötti kapcsolatot a firmware hozza létre, ami a hardverekbe a gyártók által „beépített" szoftvernek tekinthető. Egy személyi számítógép alkatrészei általában a következők: Az angol nyelvben ez a szó eredetileg vasárut, szerszámokat jelentett.

# data[].attributes.body
A hajlékonylemez (magyar átírással flopilemez, angolul floppy disk vagy csak röviden floppy) adattároló eszköz, ami egy mágnesezhető felületű vékony, hajlékony lemezből és egy azt védő négyszögletes, keményebb műanyag tokból áll.

# data[].attributes.attachment_link.description
A hajlékonylemez (magyar átírással flopilemez, angolul floppy disk vagy csak röviden floppy) adattároló eszköz, ami egy mágnesezhető felületű vékony, hajlékony lemezből és egy azt védő négyszögletes, keményebb műanyag tokból áll. Író-olvasó készüléke a hajlékonylemezes meghajtó (angolul Floppy Disk Drive, rövidítve FDD). Az IBM fejlesztette ki.

# data[].attributes.body
A pendrive (USB-flash-tároló, USB-kulcs, pendrájv, tollmeghajtó) USB-csatlakozóval egybeépített flash memória.

# data[].attributes.attachment_link.description
A Wikipédiából, a szabad enciklopédiából

# data[].attributes.body
A merevlemez (angolul hard disk drive, rövidítése HDD) egy számítástechnikai adattároló berendezés.
https://hu.wikipedia.org/wiki/Merevlemez

# data[].attributes.attachment_link.title
Mi A Különbség Egy Belső És Egy Külső Merevlemez Között? (semmi :D)

# data[].attributes.attachment_link.description
Többen kérdezték tőlem, miben kölönbözik egy belsö merevlemez egy hordozható, külső merevlemeztől. Ebben a videóban leveszem a kölső merevlemezem tokját, és összehasonlítom a kettőt. A félreértések elkerülése végett, ez a videó főleg azoknak készült, akik nem jártasak annyira a számítástechnikában, így nem is törekszem arra, hogy pontos technikai adatokról beszéljek.