# data[].attributes.body
Alapvetően nagyon jó dolognak tartom, hogy létezik egy ilyen felület, ahol az ember szabadon elmondhatja, mit gondol a világról. Az olvasói statisztika pedig képes arra, hogy megmutassa nekünk, hogy a világ milyen pontjairól tekintették meg a blogunkat, mivel alapvetően fontos, hogy amit írunk, annak legyen egy adott közönsége.

Meglepő volt számomra, hogy a kutatások azt igazolják, hogy a blogírás javítja az íráskészséget és a kritikai gondolkodást, továbbá azt is érdekesnek tartom, hogy a diákcsoport által készített képeket megvásárolták volna.

A podcast készítésére való felkészülés leírását nagyon hasznosnak tartom. A mai okostelefonok segítségével már nagyon jó minőségű felvételeket lehet készíteni, én zenei demók készítéséhez is használtam már a sajátomat.

A legérdekesebb számomra a személyes felhasználás lenne. Már hosszú ideje foglalkoztat a gondolat, hogy milyen lenne, egy zenei albumokat bemutató blog. Bár eddig időm nem volt rá a vizsgaidőszak leteltével remélhetőleg lesz alkalmam megpróbálni. A kreatív írás is tetszik, valamint a történelemórán nagyon jó feladatnak tartom a képzelt naplót. Bizonyított, hogy a „nagyobb” történelmi személyek ismerete segíti a történelemtanulást, feltehetőleg digitálisan a bőrükbe bújni is hasonló eredményekkel járhat. A podcast-ot is szívesen kipróbálnám, mivel az még kevesebb munkát igényelne, mint egy blog elkészítése, elég csak felmondani az adott anyagot egy felvevő eszközre. A podcast még jó lehet projektmunkaként is, a képzelt naplóhoz hasonlóan egy fiktív interjút készíthetnének a diákok mondjuk Nagy Károllyal, vagy VIII. Henrikkel.

A tanuláshoz még nem használtam fel egyik fentebb említett módszert sem, mivel úgy gondolom, hogy az egyetemi szintű történelmi anyagaim nehezen feldolgozhatóak ebben a témában. Emellett úgy gondolom, hogy az angolnál viszont nagyon is hasznos lehet, mivel segíti az aktív nyelvhasználatot (persze csak ha angolul vezetem a blogot).

Pedagógiai szempontból nagyon fontos kiemelni a netikett szerepét, és a jogtisztaságot. Ezek nélkül nem lehet jó munkát készíteni, és komoly bajba kerülhet valaki, ha nem jogtiszta anyagot használ fel. Ezek a feladatok alapvetően képesek még hozzászoktatni a gyereket a digitális világhoz, ami különösen jelentős lesz az ő életükben.

# data[].attributes.headline
Multimédia az oktatásban (pótolt feladat)

# data[].attributes.subject
Multimédia az oktatásban (pótolt feladat)

# data[].attributes.body
A feladat:

Készítsetek posztert, saját, vagy szabad felhasználású fotókból egy középkori uralkodóról!

Alapvetően pármunkának tudom elképzelni a feladatot. A párok közösen eldöntik, hogy melyik uralkodót választják a feladathoz, és ajánlott szövegek segítségével szereznének több információt róla (úgy gondolom, a tankönyvben szereplő anyag kevés ehhez a feladathoz). A poszterhez felhasznált képeket ők is elkészíthetik (akár ők is lehetnek az uralkodó, csupán jelmezben), vagy begyűjthetik őket jogtiszta úton az internetről.

Az értékelésnél elsősorban az venném figyelembe, hogy a jogtiszta felhasználás megvalósult-e (ehhez elkérném a képek forrásait). A másik, hasonlóan fontos szempont az lenne, hogy mennyire kreatívan tudták megoldani a feladatot, a felhasznált effektek mennyire igényesen vannak megoldva. Nem utolsó szempont, hogy az elkészült anyag mennyire van ténylegesen kapcsolatban az iskolai tanagyaggal.

Az értékelésben a fennt említett szempontok súlyozottan jelennek meg:

Jogtiszta anyagok felhasználása 40%

Poszter igényessége 30%

Kapcsolat az iskolai tanagyaggal 30%

# data[].attributes.body
Az első feladat, ami eszembe jutott, egy középkori város bejárása VR szemüveg segítségével. Ha a VR szemüveg nem megoldható, akkor valamilyen egyéb, a Google Maps-hez hasonló interaktív térképalkalmazást használnék, amelyben felhasználhatóak egyedi/fiktív térképek. Ezt PÁ feladatnak gondolom, és szerintem jobban le tudja kötni a diákokat, mint egy városleírást tartalmazó kódexrészlet.

Következőnek megtekintenénk egy YouTube videót a középkori zarándoklatokról, amelyhez kapcsolódóan feladatokat kapnának a diákok. Ezt PK feladatnak gondolom, mivel a digitális eszközzel nincs a diákoknak interakciója. Hasznosabbnak tartom, mintha egy képet vagy egy táblára rajzolt térképet elemeznénk közösen a diákokkal.

Harmadiknak egy zarándokút tervezését adnám ki feladatként, amit egyénileg, vagy csoportokban kellene elvégezniük (a megállókhoz segítség lehet az előző videó, vagy handout). Az elkészült zarándokutat ezután bemutatják a többi diáknak. Ez a feladat a PIC-RAT alapján kettő kategóriába is besorolható lehet, ugyanis azoknak, akik az előadást tartják, ez KÁ feladat lenne, míg a többieknek az első feladathoz hasonlóan PÁ.

A negyedik feladatot úgy képzeltem el, hogy szorosan kapcsolódna az előzőhez. Itt a diákok az elkészült zarándokutak megállóíról írnánk fiktív értékeléseseket, mintha a korabeli embereknek is rendelkezésre állt volna egy hasonló médium (ebből egészen humoros hozzászólások is születhetnek). Ezt egy IÁ feladatnak gondolom, és azért tartom használatra érdemesnek, mert digitális eszközök nélkül nem igazán megoldható.

# data[].attributes.headline
Digitális történetmesélés az oktatásban (pótolt feladat)

# data[].attributes.subject
Digitális történetmesélés az oktatásban (pótolt feladat)

# data[].attributes.body
Alapvetően izgalmasnak találtam a videót. A történetmesélés az emberi kultúra egyik alapvető tevékenysége (a történelem előtt kialakult mítoszok segítették az embereket megérteni a környező világot), és a mai napig meghatározó része az életünknek, ezért fontos, hogy a digitális világban is megjelenjen a maga módján. A gyerekeket manapság több inger éri, mint korábban, ezért fontos, hogy képesek legyünk a figyelmüket kreatív módon lekötni, és erre alkalmasnak látom a videóban felsorolt alkalmazásokat.

Az önálló digitális munka nagyon hasznos lehet a diákok számára, mivel így magabiztosabban tudnak majd a későbbiekben az interneten keresztül különböző feladatokat ellátni (és amely egyre inkább elvárt a digitális eszközök térnyerésével).

Érdekesnek találtam, hogy a tanuló a digitális történetmesélés segítségével sokkal személyesebbé tudja formálni a feladatot, és a közös munkával pedig egészen egyedi módon fejlesztheti a szociális készségeit. A „lapoda mese” alkalmazás nagyon érdekesnek tűnt, kár hogy nem fejlesztik tovább, és számomra teljesen új információ volt, hogy a PowerPoint segítségével filmet is lehet készíteni. Továbbá az is meglepő volt számomra, hogy Éva a prezentációja folyamán egyaránt használt PowerPoint-ot és Sway-t is, és nagyon magabiztosan váltott köztük! Az egész előadás összeségében nagyon kreatívan volt összerakva, és kiemelném, a bemutatott alkalmazások számát is (5 db). Mindemellett többször kitért a jogtisztaság fontosságára, amely szintén egy rendkívül fontos tényező a digitális anyagok felhasználásával kapcsolatban.

A digitális történetmesélés mindkét szaktárgyamnál hasznos eszköz lehet. A történelem esetében szinte kínálja magát a lehetőség, hiszen az egész tárgy a történetmesélésre épül, és ha ezek feldolgozását valamilyen módon személyesebbé lehet tenni, azzal nagyban hozzájárulunk az ismeretek elsajátításához, és alapvetően a történelem is szerethetőbbé válhat így. Nagyon érdekes feladat lenne, ha az egyes eseményeket a hozzájuk kötődő személyek animálásával mutatnák be, ugyanis a gyerekek sokkal könnyebben sajátítják el a történelmi ismereteket, ha azokat egy központi személyhez tudják kötni (ehhez hasonló alapon állt a XIX. században a „nagy emberek történelme” felfogás). Az angolnál is vannak előnyei, különböző szituációs játékokat lehet így kiadni a gyerekeknek, ahol a karakterek hangját az ő párbeszédjeik felvételeiből lehetne összeállítani.

Jómagam nem használtam még a digitális történetmesélést a saját ismereteim bővítésére, hacsak a különböző történelmi témájú videók megtekintése YouTube-on nem számít annak. Ennek ellenére, hasznosnak látom, bár lehetséges, hogy időigényesebb, mint amekkora arányban segíti a tanulást, viszont a szaktárgyi ismeretek mellett elsajátított készségek ezt ellensúlyozzák.

A digitális történetmeséléssel kapcsolatban nagyon fontos kiemelni a szerzői és személyiségi jogok kérdését. A diákoknak fontos ismerniük, milyen módon bizonyosodhatnak meg egyes internetes tartalmak szabad felhasználhatóságáról, ugyanis ez a videóban bemutatott alkalmazások felhasználásának az alapja. Nem gondolom, hogy ez nehéz feladat lenne, inkább az előzetes tévhit, hogy „az interneten minden szabad”, könnyen lerombolható egy egyszerű előadás keretében. A másik kérdés, ami felmerült bennem a feladattal kapcsolatban, hogy a diákok kép- és hanganyagon való szereplése mennyire biztonságos? Ez fontos kérdés, ugyanis a diákok így internetes zaklatásnak eshetnek áldozatul, amit mindenképp meg kell előzni. Én ezt úgy látnám megoldhatónak, hogy az elkészült anyagok csak zárt rendszerekbe kerülhetnek fel (Google Tanterem, NEOLMS, Canvas), amelyekhez csak a diákok és a pedagógus férhet hozzá.

# data[].attributes.body
Az április 1-én tartott webinárium egyik feladata volt a kvíz elkészítése. Alapvetően jó ötletnek tartom az online tesztelést, de a Quizlet sokkal alkalmasabb a gyakorlásra. A közös munka könnyen ment, a kérdések pedig lefedik a szinte az összes fontos történelmi korszakot. Ha mindenképpen online tesztet kellene íratnom, akkor azt olyan módon tenném, ami sokkal inkább a kreativiásra fókuszál, mintsem a tényleges tananyagra, így sokkal az eredmények sokkal megbízhatóbbak lennének.

# data[].attributes.attachment_link.description
Start studying IKT-quizz. Learn vocabulary, terms, and more with flashcards, games, and other study tools.

# data[].attributes.body
1. Google maps: rekonstruálhatóak rajta különböző hadjáratok, és így az útvonalak elemezhetőek. KH feladatnak tartom, mivel kreatív megoldást igényel, és helyettesíti a papír alapú vaktérképet

2. Google Táblázatok:
Mozaik típusú feladatok elkészítéséhez ideális lehet, mivel több csoport egyszerre tudja kitölteni, és könnyen rendszerezhetőek benne az információk. Szerintem ez egy IH feladat, amely aktívan kell a diákoknak dolgozniuk, és a papírt helyettesíti a digitális eszköz.

3. Google doksi:
Óra eleji brainstorminghoz használnám, mivel mindenki képes egy időben szerkeszteni, így időt nyerhetünk a további órai feladatokhoz. Az előzőhöz hasonlóan ezt is IH feladatnak gondolom, mivel az interaktivitás mellett helyettesíti a táblára irkálást.

# data[].attributes.body
talma
1.Arcanum Digitális Tudománytár www.adtplus.arcanum.hu
Magyar nyelvű forrásgyűjtemény, amely a tudományos munkák mellett napilapokat is tartalmaz.
2. JSTOR
www.jstor.org
Nagyrészt angol nyelvű tudományos cikkgyűjtemény.
3. Internet Archive
www.archive.org
Angol nyelvű, nem jogdíjas könyvek, cikkek, és hanganyagok érhetőek el ezen az oldalon.
4. Central and Eastern European Online Library
www.ceeol.com
Angol nyelvű, történelmi témájú cikkek összefoglalói találhatóak az oldalon
5. Zanza Tv
https://zanza.tv
Rövid videók segítségével magyaráz el különböző tananyagokat.
6. Quizlet
quizlet.com
Évszámok, fogalmak tanulására alkalmas felület, leginkább a hagyományos szókártyákhoz hasonlóan.
7. Múlt - kor
https://mult-kor.hu
Leginkább ismeretterjesztő cikkeket tartalmaz, amelyek ideálisak a diákok érdeklődésének felkeltésére.
8. Sulinet Történelem
https://tudasbazis.sulinet.hu/HU/tarsadalomtudomanyok/tortenelem
Kifejezetten diákoknak készült, történelemmel kapcsolatos tartalmak találhatóak rajta.

# data[].attributes.headline
Kulturális Műveltség - Egy 21. századi készség

# data[].attributes.subject
Kulturális Műveltség - Egy 21. századi készség

# data[].attributes.body
A kulturális műveltség szerintem egyike a legfontosabb készségeknek korunkban. Maga a kifejezés azt jelenti, hogy az adott személy képes megérteni egy kultúrát, illetve képest részt venni az ahhoz köthető cselekvésekben. Egy ilyen személy ismeri az adott kultúra szimbólumait, idiómáit, míg az ebben kevésbé jártas személy nem (pl. nem ért meg egy viccet, mivel nem ismeri az ahhoz tartozó kulturális hivatkozást).

A 21. században már nem jelent problémát egyes kultúrák közötti földrajzi távolság, ezért tartom fontosnak ezt a készséget. Szinte bármikor találkozhatunk egy, a mienktől eltérő kultúrával, ezért rendkívül jelentékeny, hogy mennyire gyorsan vagyunk képesek adaptálódni hozzá. A fejlesztése leginkább gyermekkorban hatékony, ugyanis a gyermekeknek még nincs kialakult prekoncepciója más kultúrákkal kapcsolatban. Úgy gondolom, hogy minél több kultúrát mutatunk be számukra az iskolában, később annál inkább képesek lesznek őket megismerni és elfogadni.

# data[].attributes.attachment_link.title
What is CULTURAL LITERACY? What does CULTURAL LITERACY mean? CULTURAL LITERACY meaning & explanation

# data[].attributes.body
A digitális kompetenciáim meglehetősen változatosnak mondhatóak. A 2012-es NAT előírja szükséges ismeretként a különböző adattáblázatok és szövegszerkeztő alkalmazások ismeretét. Ezekben meglehetősen gyakorlottnak tartom magam, a munkahelyemen is gyakran szükség van ezek használatára, de az egyetemi tanulmányaim során is elengedhetetlennek bizonyultak egyes szemináriumok teljesítéséhez.

A 2008-as ISTE standardok alapján, a kompetenciák közé számít a másoktól való tanulás, amit magam is hasznosnak gondolok. A digitális eszközök felhasználása révén történő eggyüttműködés is az erősségim közé tartozik.

A P21 keretrendszer kiemeli a kreatív gondolkodást, amiben már kevésbé érzem magam jártasnak, viszont a kritikai gondolkodásban annál inkább.

# data[].attributes.headline
3 legfontosabb dolog, amit a suliban meg kell tanulnia egy diáknak

# data[].attributes.subject
3 legfontosabb dolog, amit a suliban meg kell tanulnia egy diáknak

# data[].attributes.body
- kritikai gondolkodás
- rendeltetésszerű IT használat
- megfelelő állampolgári ismeretek

# data[].attributes.body
Üdv! Sági Gergő vagyok, az ELTE ötödéves tanárszakos hallgatója. Alapvetően azért szeretnék történelemtanár lenni, hogy a diákoknak megmutassam, hogy a döntéseikkel képesek alakítani a világot amiben élnek, a mikrotörténelem segítségével.
Iskolai tanítással kapcsolatban még nincsenek tapasztalataim, de a jelenlegi munkahelyemen többször tartottam továbbképzéseket a kollégáimnak. Koordinátori munkaköröm nagyban hozzájárult a csoportdimanikai ismereteim bővítéséhez, és úgy gondolom, ezt majd képes leszek az osztályteremben is hasznosítani.
Jövőbeni céljaimhoz tartozik az egyetemi képzés elvégzése, egy zenei album kiadása, és természetesen a tanítás is.

# data[].attributes.body
A tanítási filozófiám leginkább a történelemhez köthető, ugyanis legfőképp emiatt választottam a tanárságot (az angol, mint kényelmes szakpár pedig a magas szintű nyelvtudásomból kifolyólag került a képbe). A célom az, hogy a történelmen keresztül képes legyek megmutatni a diákoknak, hogy a döntéseiknek jelentősége van. A jelenlegi történelemoktatás főleg a politikatörténetre fókuszál, amit másképpen a "nagy emberek történelmeként" is megnevezhetünk. Ebből fakadóan a diákok fejében egy olyan kép alakul ki, miszerint csak a fontos emberek számítanak a világban, ami nem igaz. A saját jelentőségüket a mikrotörténelem műfajának segítségével próbálnám meg bemutatni nekik, mivel ez a fajta történetírás foglalkozik leginkább az egyszerű emberek életével.
A diákok rendszeresen részt vennének különböző projektekben, ahol mikrotörténeti témákat dolgoznának fel, és mutatnának be kiseőladás formájában az osztálynak. Természetesen az órák nem csupán abból tevődnek össze, hogy ezeket prezentálják a diákok, a mikrotörténelem mellett elengedhetetlen a nagy történelmi háttér ismerete is, de a lehető legtöbb időd erre szánnám.

# data[].attributes.body
A Mindmap, amit 03. 11.-én készítettünk
https://www.mindmeister.com/1436622222