# data[].attributes.body
Dem med mest land havde mest magt; dem med mindst måtte arbejde for de velhavende. Til gengæld fik de mad og ressourcer.

# data[].attributes.body
1. Landsbefolkingen var organiseret under et gods, som var ejet enten af kirken eller af adlen.
Godsejeren bestemte derfor deres arbejdsmetoder og opgaver.
Dog var landsbefolkningen beskyttet af godsejeren hvis høsten slog fejl.

2. Landsbefolkningen var ikke styret af en godsejer, men var frit. Og bestemte i fællesskab hvordan de skulle organiseres. Det så man hvis gårdene lå langt væk fra et gods, så de ikke kunne have indflydelse på gårdene.

# data[].attributes.headline
Landbyerne var et nemt offer under krige 

# data[].attributes.subject
Landbyerne var et nemt offer under krige 

# data[].attributes.body
Under krig var landsbyerne et nemt offer, da der var meget mad at stjæle, og det var nemt at plyndre de de selvstændige landsbyer ikke havde beskyttelse.

# data[].attributes.body
Landbyens vigtigste produkt i flere dele af Europa var rug. Dertil kom havre til hestene, man kan sige at det var middelalderens "benzin"

Derudover spiste de også mange bær og frugter.

Hvor jorden ikke var frugtbar, gik kvæg.

# data[].attributes.body
Størstedelen af befolkningen boede på landet, og arbejde også der.
Det var livsnødvendigt at høsten gik godt, da det var den eneste indkomst.
Derfor var livet som landmand hårdt, da resten af befolkningen regnede med en og samtid skulle man også sørge for sig selv og sin familie