# data[].attributes.attachment_link.description
Mobbing på jobb skal tas på alvor. Den enkelte har både rett og plikt til å si fra dersom man ser andre bli mobbet eller selv opplever dette.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nesten ingen norske reklamebyråer har retningslinjer for seksuell trakassering

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har ingen retningslinjer for dette fordi det aldri har vært et problem, sier Kjetil Try.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=pZwvrxVavnQ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rettsregler om diskriminering

Under den store grunnlovsreformen 13. mai 2014 ble det tatt inn et nytt annet avsnitt i Grunnlovens § 98 med følgende ordlyd: "Intet menneske må utsettes for usaklig eller uforholdsmessig forskjellsbehandling."

Detaljene i vernet mot slik forskjellsbehandling finnes i likestillings- og diskrimineringsloven.

Loven forbyr direkte diskriminering, når personer som ellers er like behandles forskjellig. Den forbyr også indirekte diskriminering, der tilsynelatende nøytrale regler eller handlinger fører til at noen grupper rammes særlig hardt i praksis. Både seksuell trakassering og annen trakassering kan utgjøre diskriminering og vil dermed også være forbudt.

Lovlig forskjellsbehandling

Diskriminering er forbudt, men ikke all forskjellsbehandling regnes som diskriminering. Enkelte typer forskjellsbehandling kan være tillatt fordi den søker å fremme likestilling. Eksempler på dette kan være:

Regler om kvotering.

Ekstra studiepoeng for underrepresenterte grupper ved opptak til høyere utdanning.

Tiltak for å bedre rekrutteringen av arbeidstakere med minoritetsbakgrunn eller nedsatt funksjonsevne.

Krav om at en viss andel styremedlemmer skal være kvinner.

Fordi slik forskjellsbehandling av noen kan være negativt for andre, skal denne typen tiltak avsluttes når man har oppnådd utjevning i praksis.

Forskjellsbehandling er tillatt dersom den har et saklig formål, dersom den er nødvendig for å nå dette formålet, og dersom det er et rimelig forhold mellom individets interesser og formålet man søker å oppnå. Det er imidlertid nødvendig at alle disse tre vilkårene foreligger samtidig. Det holder for eksempel ikke om forskjellsbehandlingen er nødvendig for å oppnå et saklig formål: Man må gjøre det som gjerne kalles en forholdsmessighetsvurdering, nemlig en konkret avveining av individets interesser og behov for diskrimineringsvern på den ene siden, og begrunnelsen for forskjellsbehandlingen på den andre.

Dersom det ikke er et rimelig forhold mellom disse, er forskjellsbehandlingen ulovlig. For eksempel vil et krav om at arbeidstakere kan skrive feilfritt norsk kunne være lovlig forskjellsbehandling for stillinger der dette er helt sentralt i arbeidsoppgavene, men kunne utgjøre ulovlig diskriminering for rengjøringspersonale.

Hvilke grupper er beskyttet mot diskriminering?

Vernet mot diskriminering er knyttet til diskrimineringsgrunnlag. Loven nevner eksplisitt disse:

Kjønn

Graviditet, og permisjon ved fødsel eller adopsjon

Omsorgsoppgaver

Etnisitet, som også omfatter nasjonal opprinnelse, avstamning, hudfarge og språk

Religion og livssyn

Funksjonsnedsettelse, som skal forstås vidt: Det omfatter både fysiske og psykiske tilstander som fører til nedsatt funksjonsevne. Det stilles ikke krav til varighet, så også forbigående funksjonsnedsettelse er omfattet. Det samme er tilstander som er forårsaket av personen selv.

Seksuell orientering, som omfatter både seksuell legning og seksuell praksis. Begrepet er relatert til hvilket kjønn en persons kjærlighet og seksualitet er rettet mot. Både homofile, lesbiske, bifile og heterofile er omfattet

Kjønnsidentitet, som handler om en persons selvopplevde kjønn, enten det er i samsvar med eller bryter med ens biologiske kjønn.

Kjønnsuttrykk, som handler om hvordan en person uttrykker sin kjønnsidentitet gjennom oppførsel, klær, utseende, språk og liknende.

Kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk omfatter også transpersoner, transseksuelle og intersexpersoner.

Alder

I noen tilfeller kan personer oppleve diskriminering på flere grunnlag samtidig. Et forbud mot å bruke hijab på jobb kan sees som forskjellsbehandling på grunn av kjønn - eller på grunn av religion. Loven forbyr også diskriminering på grunn av kombinasjoner av de nevnte grunnlagene. Rettslig sett betegnes dette gjerne som sammensatt eller multippel diskriminering, i samfunnsvitenskapelig forskning brukes gjerne begrepet interseksjonalitet.

Plikt til å forebygge diskriminering

Diskriminering handler ikke bare om negative enkelthendelser, men springer ofte ut av underliggende samfunnsstrukturer, fordommer og kulturelle normer, såkalt strukturell diskriminering. For å bekjempe dette, er det ikke nok at personer kan klage på enkelthendelser. Derfor finnes det også rettsregler som etablerer plikter til å forebygge diskriminering.

Både offentlige myndigheter, arbeidsgivere, organisasjoner og utdanningsinstitusjoner er pålagt en aktivitetsplikt for å fremme likestilling og hindre diskriminering. Det kreves at de jobber aktivt, målrettet og planmessig for å oppnå dette. Aktivt betyr å iverksette tiltak, mens målrettet betyr å definere målet for arbeidet og hvem som er ansvarlig. Planmessig betyr å utarbeide og følge en bevisst strategi.

Markedsføringsloven § 2 har en særlig regel om fremstilling av kjønn i reklame. Den krever at reklame ikke skal være i strid med likeverdet mellom kjønnene, ikke skal utnytte det ene kjønns kropp eller gi inntrykk av en støtende eller nedsettende vurdering av kvinne eller mann.

Diskrimineringsvern på ulike samfunnsområder

Diskrimineringslovene gjelder hele samfunnet, men på noen samfunnsområder finnes det også ytterligere regler.

Arbeidsmiljøloven kapittel 13 forbyr diskriminering på grunn av alder, politisk syn, medlemskap i arbeidstakerorganisasjon, deltidsarbeid og midlertidig ansettelse. Både direkte og indirekte diskriminering er forbudt, og kapittelet retter seg mot alle sider av arbeidsforholdet, fra utlysning og ansettelse, via omplassering, forfremmelse, opplæring og lønns- og arbeidsvilkår, til arbeidsforholdets opphør.

Husleieloven § 1-8 gjør det forbudt å ta hensyn til kjønn, graviditet, etnisitet, religion, livssyn, nedsatt funksjonsevne, seksuell orientering, kjønnsidentitet, kjønnsuttrykk eller alder ved utleie av bolig.

Straffelovens § 185 gjør det straffbart å offentlig sette frem grove rasistiske og diskriminerende ytringer. Straffelovens § 186 gjør det straffbart å nekte noen tilgang til varer, tjenester eller offentlig forestilling på samme vilkår som andre. Begge bestemmelsene viser til diskrimineringsgrunnlagene religion, livssyn, hudfarge, nasjonal eller etnisk opprinnelse, nedsatt funksjonsevne, og homofil orientering.

Håndheving av diskrimineringsvernet

Diskrimineringssaker kan bringes inn for de alminnelige domstolene. Personer som mener seg diskriminert kan få veiledning hos Likestillings- og diskrimineringsombudet, og saker kan bringes inn for Diskrimineringsnemnda.

Brudd på forbudene mot diskriminering kan medføre både erstatning for økonomisk tap og oppreisning for ikke-økonomisk tap. For å gjøre rettsvernet effektivt finnes det særlige rettsregler om hvordan bevisbyrden er delt i slike saker.

Internasjonale regler om diskriminering

Både EØS-retten og internasjonale menneskerettighetskonvensjoner som Norge har ratifisert inneholder regler om vern mot diskriminerings. Disse har i stor grad påvirket den norske lovgivningen.

I tillegg er mange av disse konvensjonene tatt inn som del av norsk rett. EØS-loven (lov av 27. november 1992 nr. 109) bestemmer at EØS-retten skal gå foran andre norske lover dersom det er motstrid. Menneskerettsloven (lov av 21. mai 1999 nr. 30) § 3 gir den samme typen forrang for fem av de sentrale menneskerettskonvensjonene, som alle inneholder regler om diskrimineringsvern:

De internasjonale reglene kan også håndheves av internasjonale organer knyttet til disse konvensjonene. Som hovedregel må saken da likevel ha vært behandlet fullt ut av norske domstoler først. I praksis er det den europeiske menneskerettighetsdomstolen som har behandlet flest saker om diskriminering.

Om diskriminering innen sjøtransport, se flaggdiskriminering.

Eksterne lenker

Artikkelinfo

Skrevet av:

Sist oppdatert:

, se alle endringer

fri gjenbruk. Sitere eller gjenbruke?

Vil du sitere denne artikkelen? Kopier denne teksten og lim den inn i litteraturlisten din: Ikdahl, Ingunn: diskriminering i Store norske leksikon på snl.no. Hentet fra https://snl.no/diskriminering

Professor i rettsvitenskap, Universitetet i Oslo

# data[].attributes.attachment_link.description
Diskriminering betyr å behandle noen mindre gunstig enn andre. Ordet brukes oftest for å betegne en usaklig eller urimelig forskjellsbehandling av individer på grunnlag av deres kjønn, religion, tilhørighet til etniske grupper, nasjonaliteter eller nedsatt funksjonsevne. Dette gjenspeiles i begreper som for eksempel rasediskriminering og kjønnsdiskriminering.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lovens kapittel 2 etablerer forbudet mot diskriminering på grunn av kjønn.

Hovedregelen er § 5, som forbyr både direkte og indirekte diskriminering på grunn av kjønn. Også forskjellsbehandling begrunnet i graviditet og permisjon ved fødsel eller adopsjon regnes som diskriminering på grunn av kjønn.

Direkte forskjellsbehandling er når ulik behandling av kvinner og menn åpent begrunnes med at det er fordi de er av forskjellig kjønn. Typiske eksempler er når det søkes etter menn i politistillinger eller kvinnelige kantinemedarbeidere. Direkte forskjellsbehandling er også hvor en kvinne settes i en dårligere stilling enn hun ellers ville ha vært på grunn av graviditet eller fødsel. For eksempel at en kvinne ikke får ta del i lønnsforhandlinger med den begrunnelse at hun har fødselspermisjon, eller at hun ikke får en stilling hun har søkt på fordi hun er gravid, til tross for at hun er best kvalifisert av søkerne. Det er også direkte forskjellsbehandling dersom en kvinne eller en mann settes i en dårligere stilling enn vedkommende ellers ville ha vært i på grunn av utnyttelse av permisjonsrettigheter som er forbeholdt det ene kjønn.

Indirekte forskjellsbehandling vil være hvor en tilsynelatende kjønnsnøytral handling faktisk virker slik at det ene kjønn stilles dårligere enn det annet. Et typisk eksempel på indirekte forskjellsbehandling er dersom det gis ulike arbeidsvilkår til heltids- og deltidsarbeidende. Selv om betegnelsen deltidsarbeidende er kjønnsnøytral, er det langt flere kvinner enn menn som er deltidsarbeidende. Regler som gir deltidsarbeidende dårligere vilkår enn heltidsarbeidende vil dermed oftest ramme kjønnsskjevt og være indirekte diskriminerende.

Diskriminering er forbudt, men ikke all forskjellsbehandling regnes som diskriminering. Lovens § 6 og § 7 angir i hvilke tilfeller forskjellsbehandling kan være tillatt.

§ 6 lovfester tre vilkår for at forskjellsbehandling skal være lovlig: den må ha et saklig formål, være nødvendig for å oppnå dette formålet, og det må være et rimelig forhold mellom det man ønsker å oppnå og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er for den eller de som stilles dårligere. Alle disse tre vilkårene må være oppfylt samtidig for at forskjellsbehandlingen skal være lovlig.

Det holder for eksempel ikke om forskjellsbehandlingen er nødvendig for å oppnå et saklig formål: Man må gjøre det som gjerne kalles en forholdsmessighetsvurdering, nemlig en konkret avveining av individets interesser og behov for diskrimineringsvern på den ene siden, og begrunnelsen for forskjellsbehandlingen på den andre. Dersom det ikke er et rimelig forhold mellom disse, er forskjellsbehandlingen likevel ulovlig. Det skal svært mye til for at direkte forskjellsbehandling er lovlig. På arbeidslivets område vil EØS-rettens regler være viktige for å trekke grensen mellom lovlig og ulovlig forskjellsbehandling.

§ 7 regulerer adgangen til å ha "positiv særbehandling" av det ene kjønn for å utjevne eksisterende forskjeller. Regler om kvotering, ekstra studiepoeng for det underrepresenterte kjønn ved opptak til høyere utdanning, tiltak for å bedre rekrutteringen av arbeidstakere av det underrepresenterte kjønn, og krav om at en viss andel styremedlemmer skal være kvinner, er eksempler på forskjellsbehandling som kan være tillatt fordi den søker å fremme likestilling.

Fordi slik forskjellsbehandling av noen kan være negativt for andre, skal denne typen tiltak avsluttes når man har oppnådd utjevning i praksis. Positiv særbehandling som virkemiddel reguleres både av EØS/EU-retten og av FNs kvinnekonvensjon.

I tillegg til de handlinger man vanligvis regner som diskriminering, presiserer loven at forbudet også gjelder handlinger som ligger fjernere fra den vanlige forståelsen av uttrykket. Trakassering på grunn av kjønn og seksuell trakassering er forbudt (§ 8). Det er forbudt å gjøre bruk av gjengjeldelse overfor noen som har fremmet eller har sagt at de vil fremme klage over brudd på bestemmelser i likestillingsloven, eller personer som skal vitne i en klagesak (§ 9). Det er heller ikke tillatt å instruere noen om å utføre handlinger i strid med loven (§ 10), eller å medvirke til handlinger i strid med loven (§ 11).

# data[].attributes.attachment_link.title
likestillingsloven - Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
Likestillingsloven er en tidligere lov om likestilling mellom kjønnene.Loven ble opphevet 1. januar 2018 og erstattet av Likestillings- og diskrimineringsloven, som også gir regler om diskriminering knyttet til andre diskrimineringsgrunnlag.Se hovedartikkel: Likestillings- og diskrimineringslovenFormålet med loven er å fremme likestilling mellom kjønnene i alle deler av samfunnet.

# data[].attributes.body
Mobbing i arbeidslivet - psykologiforening

# data[].attributes.attachment_link.title
Tidsskrift for Norsk psykologforening - Mobbing i arbeidslivet: En litteraturoversikt

# data[].attributes.attachment_link.description
Mobbing i arbeidslivet dreier seg om situasjoner på arbeidsplassen der en person over lengre tid føler seg utsatt for negativ behandling av en eller flere andre personer på en slik måte at han eller hun ikke klarer å forsvare seg mot disse handlingene (Björkqvist, Österman & Hjeltbäck, 1994; Einarsen, Raknes, Matthiesen & Hellesøy, 1994).

# data[].attributes.body
Lovdata

# data[].attributes.attachment_link.title
Lov om forbud mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk (diskrimineringsloven om seksuell orientering) - Lovdata

# data[].attributes.body
#METOO nettavis artikkel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Shopping med annonselenker

- Vi må skille mellom hva den enkelte har godt av, og hva samfunnet har godt av, sier psykolog Svein Øverland.

#MeToo-kampanjen har skapt en voldsom debatt i Norge. I lys av alvorlige avsløringer om seksuell trakassering i politikken, mediebransjen og underholdningsbransjen, har det også dukket opp stemmer som problematiserer kampanjen.

Advokat Arne Seland ble møtt med raseri da han twitret om kampanjen, og uttalte til Nettavisen at kampanjen var et "kjempeproblem":

- Den lager et inntrykk av at så lenge man sier #MeToo, så blir alt bra. Og slik er det ikke. Kampanjen er styrt av moralisme og ikke av ønsket om å reelt hjelpe mennesker som trenger det. Folk som har opplevd seksuell trakassering må i stedet for å skrive #MeToo, kontakte hjelp og få behandling, sier Seland.

- Tenk deg godt om

Psykolog Jørgen Øverland, med spesialisering innen barne- og ungdomspsykiatri, er til dels enig med Seland i at åpenhet ikke nødvendigvis er positivt for alle som har opplevd seksuell trakassering eller overgrep.

- For det første så er det forskjell på om du er et barn på 13 år eller en voksen person. Det handler om dømmekraft.

Øverland understreker at det sjelden er lurt å dele personlige opplevelser på internett uten å tenke seg godt om. Og hvis man har det vondt som følge av det man har opplevd, er man kanskje ikke klar for å avgjøre hvorvidt dette bør deles med omverden eller ikke.

- Når du er stappfull av triste følelser så fungerer ikke din logiske sans like godt. Man bør ikke ta viktige valg når man er veldig trist eller veldig sint, sier Øverland.

- Trenger folk som står frem

Psykologen understreker samtidig at #MeToo-kampanjen er veldig positiv for samfunnet som helhet.

- Det er viktig å skille mellom hva den enkelte har godt av, og hva samfunnet har godt av. Vi trenger folk som står frem, men vi kan nok glemme hvor mye det koster å være såpass åpen om slike opplevelser.

Øverland har flere pasienter som har erfaring med å være åpen om vonde opplevelser som seksuell trakassering og overgrep.

- Det er gjerne to varianter av dette. Først har du de som hiver seg på og forteller, og som gjerne får mye oppmerksomhet, men som opplever at oppmerksomheten forsvinner relativt fort. Men du har også de som deler noe uten å få noe særlig oppmerksomhet, og det kan jo føles enda vondere, sier Øverland, og fortsetter:

- Jeg har en del pasienter som har opplevd ulik type seksuell trakassering og overgrep som har bestemt seg for å dele opplevelsen på internett, og som har angret på det i ettertid. Da handler det om at de har delt for mye med for mange - uten å ha kontroll på det som skjer i ettertid.

- Snakk med en du stoler på

Øverland oppfordrer alle som vurderer å dele vonde opplevelser på internett til å tenke seg godt om.

- På sitt beste vil #MeToo bidra til å få bukt med skamfølelsen som ofte er knyttet til alt som har med seksuelle overgrep og trakassering å gjøre. Men man bør seg godt om før man uttaler seg offentlig om dette, uten å bli drevet av emosjoner.
Les også: Cecilia Brækhus uenig i Per Sandbergs ørefik-oppfordring

Psykologen anbefaler at man først snakker med en person man stoler på, og som gjerne har erfaring på området, som kan si noe om hvorvidt det er en god idé å dele sine opplevelser.

- Har du opplevd noe vondt og vanskelig bør du uansett snakke med noen du stoler på, og som har kunnskap på området. Be gjerne en venn om hjelp, og prøv da å finn en venn som du kanskje kan hjelpe en annen gang. På den måten får du balanse i vennskapet, og det oppleves litt som om det er "hver sin gang".
- Hvis man har opplevd noe vondt, når bør man søke hjelp fra en profesjonell?
- Når det du har opplevd fører til problemer i hverdagen din. Altså at det går ut over skole, arbeid eller ditt forhold til andre mennesker. Da bør du oppsøke profesjonell hjelp.

Lik Nettavisen her og få flere ferske nyheter og friske meninger!

Promotion med annonselenker

# data[].attributes.attachment_link.title
Psykolog om #MeToo: - Ikke alle har godt av å være åpen om seksuelle overgrep

# data[].attributes.attachment_link.description
Shopping med annonselenker - Vi må skille mellom hva den enkelte har godt av, og hva samfunnet har godt av, sier psykolog Svein Øverland. #MeToo-kampanjen har skapt en voldsom debatt i Norge. I lys av alvorlige avsløringer om seksuell trakassering i politikken, mediebransjen og underholdningsbransjen, har det også dukket opp stemmer som problematiserer kampanjen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hva skaper seksuell trakassering blant ungdom?

# data[].attributes.attachment_link.description
Dessverre, men kanskje naturlig nok, er det slik at seksuell trakassering oppstår straks ungdom begynner å være seksuelt aktive eller utforskende. Det gjør seksuell trakassering til et stort problem blant elever i videregående skole, noe skolemyndighetene plikter å forebygge. Seksuell trakassering - uønskede, nedsettende eller grenseoverskridende seksualiserte handlinger - er et problem i samfunnet.

# data[].attributes.body
Trakassering i arbeidslivet

# data[].attributes.attachment_link.title
Håndtering av konflikter og trakassering i arbeidslivet: Jus og psykologi | Arbeidsmiljøspesialistene

# data[].attributes.attachment_link.description
En unik mulighet til å fordype seg i forebygging og håndtering av konflikter og trakassering i arbeidslivet sammen med Norges ledende fagfolk på området. Professor Ståle Einarsen og Advokat Harald Pedersen gjennomgår arbeidslivets konflikter fra A til Å.

# data[].attributes.body
Lykke til a folkens <3
lol.

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du blitt klådd på ufrivillig, blitt kalt hore, horebukk eller andre seksuelle skjellsord? Mange rapporterer at de har opplevd dette og annen form for seksuell trakassering og seksuell tvang.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
All seksuell trakassering kan gi psykiske plager

- Angst, depresjon, negativt kroppsbilde og lav selvrespekt kan være en effekt av å bli utsatt for ikke-fysisk seksuell trakassering, påpeker førsteamanuensis Mons Bendixen og professor Leif Edward Ottesen Kennair ved Institutt for psykologi ved NTNU.

Dette gjelder nedsettende seksuelle kommentarer om utseende, atferd og legning, uønsket seksuell oppmerksomhet, å bli utsatt for ryktespredning, og bli vist seksuelt orienterte bilder og lignende.

Forskerne har i to separate studier fått inn svar fra nesten 3000 elever i videregående opplæring. De spurte om seksuell trakassering det siste året. Svarene viser et tydelig bilde.

Verst for jentene

Det er slett ikke sånn at dette utelukkende er noe som gutter gjør mot jenter. Det er like vanlig at gutter trakasserer gutter på disse måtene.

Jenter og gutter utsettes like mye for ikke-fysisk seksuell trakassering som de selv oppfatter som ubehagelig eller krenkende. Rundt 62 prosent av begge kjønn rapporterer at de er utsatt for dette det siste året.

- De som utsettes mest for denne typen trakassering sliter også jevnt over mest. Men jentene sliter jevnt over betydelig mer enn guttene, uansett hvor mye de blir trakassert på denne måten, påpeker professor Kennair.

- Jentene blir også mer negativt påvirket av seksuell trakassering enn guttene blir, sier Bendixen.

Det å være jente er rett og slett den viktigste faktoren for at du rapporterer om at du sliter med angst, depresjoner, negativt kroppsbilde eller lav selvaktelse.

Men ikke-fysisk seksuell trakassering er den nest viktigste faktoren, og er sterkere assosiert med ungdommers psykiske helse enn å bli utsatt for seksuell tvang eller å ha blitt utsatt for seksuelle overgrep forut for siste år.

Skiller etter alvorlighetsgrad

Bendixen og Kennair mener det er svært viktig å skille mellom ulike former for trakassering.

Psykologene har derfor delt inn disse i to hovedgrupper: Ikke-fysisk trakassering og fysisk tvingende seksuell atferd som uønsket kyssing, klåing, intim berøring, og samleie. Fysisk seksuell tvang karakteriseres ofte som seksuelle overgrep i litteraturen.

Det vanlige i studier er å inkludere disse typene uønsket atferd i ett og samme mål. Det betyr i praksis at en nedsettende kommentar blir puttet i samme sekk som voldtekt.

- Dette er så vidt vi vet den første studien som har skilt ut ikke-fysisk seksuell trakassering og sett spesifikt på effekter av dette, sier førsteamanuensis Mons Bendixen ved Institutt for psykologi ved NTNU.

Det som for enkelte kan virke tilsynelatende uskyldig kan altså gi betydelige problemer for andre.

Tok mange hensyn

Ikke all sjargong vil bli oppfattet likt av alle. Det er ikke sikkert at du oppfatter det som krenkende hvis noen kaller deg "homo" eller "hore". Derfor har psykologene latt ungdommene selv avgjøre om de oppfattet det handlingene som krenkende eller ikke, og kun rapportere det de fant krenkende.

Artikkelen presenterer data fra to studier. Den første studien omfattet 1384 elever i videregående skole og ble gjennomført i 2007. Den andre omfattet 1485 elever og ble gjennomført i 2013-2014. Begge studiene ble gjennomført i samme fylke (Sør-Trøndelag) og er sammenlignbare med hensyn til demografiske forhold.

Resultatene fra første studie ble reprodusert i andre studie. Funnene fra de to studiene samsvarte med hverandre.

Psykologene har også tatt hensyn til en rekke andre faktorer, som at foreldre var flyttet fra hverandre, at foreldre ikke var i arbeid, hvilket utdanningsprogram elevene var på, om de tilhørte seksuelle minoriteter, om de hadde immigrantstatus, og om de hadde vært utsatt for fysisk tvang siste år, samt tidligere seksuelle overgrep.

- Vi finner at seksuelle minoriteter rapporterer mer psykiske plager, sier førsteamanuensis Bendixen.Det samme gjelder ungdom med foreldre som står utenfor arbeidslivet. Derimot er det ikke mer psykiske plager blant elever med immigrantstatus. Bendixen presiserer også at seksuelle minoriteter ikke synes å bli mer negativt påvirket av seksuell trakassering enn heteroseksuelle.

Men forskerne finner en tydelig effekt av det å bli utsatt for ikke-fysisk seksuell trakassering, ut over effekten av disse faktorene.

Vet ikke hva som hjelper

Så hva kan gjøres for å redusere en atferd som kan gi så alvorlige plager for så mange?

- Vi vet ikke hva som hjelper, medgir professor Kennair.

Det er forsket på dette i mange år og i flere land, men foreløpig har ingen studier påvist noen vedvarende effekt av tiltak rettet mot seksuell trakassering, sier Bendixen. Vi vet at holdningskampanjer kan endre folks holdninger til trakassering, men det medfører ikke reduksjon av trakasseringsatferd.

Bendixen og Kennair ønsker å se nærmere på dette i en kommende studie. Målet er å finne frem til metoder som kan redusere alle former for seksuell trakassering og gjennom det bedre ungdoms psykiske helse.
International Journal of Public Health. The effects of non-physical peer sexual harassment on high school students' psychological well-being in Norway: consistent and stable findings across studies. Mons Bendixen, Josef Daveronis, Leif Edward Ottesen Kennair http://link.springer.com/article/10.1007/s00038-017-1049-3

# data[].attributes.attachment_link.title
All seksuell trakassering kan gi psykiske plager

# data[].attributes.attachment_link.description
All seksuell trakassering kan gi psykiske plager - Angst, depresjon, negativt kroppsbilde og lav selvrespekt kan være en effekt av å bli utsatt for ikke-fysisk seksuell trakassering, påpeker førsteamanuensis Mons Bendixen og professor Leif Edward Ottesen Kennair ved Institutt for psykologi ved NTNU.

# data[].attributes.attachment_link.description
I juridisk sammenheng i Norge er trakassering definert som "handlinger, unnlatelser eller ytringer som virker eller har til formål å virke krenkende, skremmende, fiendtlige, nedverdigende eller ydmykende" og er forbudt når det finner sted på grunnlag av " etnisitet, nasjonal opprinnelse, avstamning, hudfarge, språk, religion eller livssyn ".

# data[].attributes.attachment_link.description
Ansatte som blir utsatt for trakassering blir ivaretatt gjennom Retningslinjer for konflikthåndtering og Retningslinjer for varsling.

# data[].attributes.body
https://www.psychologytoday.com/blog/when-your-adult-child-breaks-your-heart/201711/metoo-sexual-assault-and-mental-health

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Som seksuell trakassering regnes "enhver form for uønsket seksuell oppmerksomhet som har som formål eller virkning å være krenkende, skremmende, fiendtlig, nedverdigende, ydmykende eller plagsom." I "seksuell" ligger at det spiller på kropp, kjønn og seksualitet. "Oppmerksomhet" omfatter både verbal og fysisk atferd.

Begrepet kan omfatte en rekke ulike typer hendelser og situasjoner. For å vurdere om det foreligger trakassering, må det gjøres det en bred og konkret vurdering av den enkelte sak. Det er sentralt hvordan den som utsettes for dette opplever det: Ble det opplevd som krenkende, skremmende, fiendtlig, nedverdigende, ydmykende eller plagsomt? I tillegg kan andre forhold trekkes inn. Innså den som trakasserte at dette kunne oppleves slik, eller burde han eller hun innsett dette? Hvordan reagerte fornærmede?

Seksuell oppmerksomhet som fortsetter etter at fornærmede har gitt uttrykk for at det er uønsket, vil fort utgjøre trakassering. Men dersom handlingen er grov, vil også et enkelt tilfelle kunne være i strid med forbudet. Også forholdet mellom partene vil være relevant: Dersom det er store maktskjevheter, for eksempel i et arbeidsforhold, kan dette påvirke hvordan "seksuell oppmerksomhet" oppleves, og forutsetningene for hvordan det reageres. Slike omstendigheter rundt saken vil ha betydning for når man passerer grensen for hva som er forbudt.

# data[].attributes.attachment_link.title
seksuell trakassering - Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
Seksuell trakassering er uønsket seksuell oppmerksomhet som har som formål eller virkning å være krenkende, skremmende, fiendtlig, nedverdigende, ydmykende eller plagsom. Seksuell trakassering er forbudt, i følge likestillings- og diskrimineringsloven § 13.Forbudet mot seksuell trakassering kom inn i norsk rett i 2002, blant annet for å gjennomføre Norges forpliktelser etter EØS-avtalen..

# data[].attributes.attachment_link.title
APA-stilen - et sammendrag - Det samfunnsvitenskapelige fakultet

# data[].attributes.attachment_link.description
Når du skriver en akademisk tekst, er det svært viktig at du overholder alle regler for sitering og kildehenvisning. Det finnes flere ulike utforminger av kildehenvisninger og litteraturlister, blant annet Harvard-stilen og Chicago-stilen. Det samfunnsvitenskaplige fakultet anbefaler APA-stilen.

# data[].attributes.body
Sterke anklager mot Davy Wathne: – Min stil og sjargong passer visst ikke inn

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Det stemmer at jeg har sagt opp, sier TV-profilen Davy Wathne til Bergens Tidende.

Han sendte torsdag ut en intern e-post til kollegene sine der han takker for seg. Wathne blir 68 år 1. januar. Han har vært en av TV 2s mest kjente ansikter siden oppstarten.

TV 2s organisasjons- og kommunikasjonsdirektør Sarah Willand bekrefter at Wathne har hatt sin siste arbeidsdag i TV 2.

- Davy har sagt opp jobben sin i TV 2. Han er nå på ferie og er fritatt for arbeidsplikt i oppsigelsestiden. Davy har derfor hatt sin siste arbeidsdag i TV 2, sier hun.

TV 2 og NFF har kranglet i månedsvis. Nå går TV-krigen mot forsoning.

TV 2: - Røff og krevende

Det har kommet flere varsler på TV 2-profilen.

- Etter at flere kolleger varslet om at de opplevde Davys adferd som trakasserende, startet en dialog mellom Davy og ledelsen. Det dreier seg blant annet om tilbakemeldinger fra Davy, og om språk og sjargong. I denne dialogen valgte han selv å si opp, sier Willand.

- Fra selskapets side var ikke saken ferdigbehandlet. Det vil si at TV 2 ikke hadde konkludert på bakgrunn av den informasjonen som har kommet inn. Nå anser vi denne saken for avsluttet med Davy, men vi vil følge opp medarbeidere som har vært involvert og jobbe videre med hvordan vi kan sikre et trygt og godt arbeidsmiljø, fortsetter Willand.

18.000 så nedrykksdramaet i "Fotball Direkte": - Vi har en jobb å gjøre

Willand sier at TV 2 forteller om dialogen og de varslingene som har vært, slik at det ikke skal oppstå unødige spekulasjoner.

- Davy har vært en av TV 2s største og viktigste profiler gjennom 25 år. Seerne har opplevd en ekstremt kunnskapsrik journalist, en engasjert og særegen TV-personlighet. Han sier selv at han ikke er noe A4-menneske, og det er på godt og vondt. For mange i TV 2 har oppførselen hans vært svært vanskelig å forholde seg til, sier Willand.
- Dere sier selv at Davy Wathne har blitt oppfattet som trakasserende. Hvorfor har ikke dette blitt en sak tidligere?
- Det er ikke noen hemmelighet i TV 2 at Davys stil og tone har vært røff til tider. Men det er heller ikke sånn at hans oppførsel ikke har fått reaksjoner. Det er først nå vi ser omfanget av det. Det kommer som et resultat av at vi har oppfordret medarbeidere til å si fra om ting som ikke er i tråd med et godt arbeidsmiljø, sier Willand.

Til TV 2s egen hjemmeside uttaler Willand at "han har hatt en undertone som mange har opplevd som sexistisk og støtende, men dette er ikke hovedbildet. Det handler om hans røffe og krevende tone".

- Sunt med engasjement og meninger

I en e-post sendt ut til ansatte i TV 2 Sporten torsdag, skrev Wathne følgende:

"Med takk for uforglemmelige øyeblikk gjennom et kvart århundre. Møt fremtidens utfordringer med rak rygg, sunn skepsis og ubestikkelig integritet. Dette fikser dere sammen".

Til Bergens Tidende sier Wathne er det er vemodig å slutte.

- Jeg passer ikke inn lenger. Det skjønte jeg egentlig for lenge siden, sier Wathne.

- Jeg trodde at alle i TV 2 gledet seg til å gå på jobb og at de var stolte av å jobbe der. Men min stil og sjargong passer visst ikke inn lenger. Noe de (TV 2) ikke trenger er en sur, gammel grinebiter, sier han.

TV 2 Sporten har vært under hardt press etter at det kom frem at flere har meldt fra om uønskede hendelser. Ifølge TV 2 dreier altså flere av henvendelsene seg om Wathne. Han kjenner seg ikke igjen i dette.

- At jeg skal være en voldsom trakassør... Jeg har alltid ment at det er sunt med engasjement og meninger. Men når stilen min er så omstridt, er det best at jeg sier opp, sier Wathne.
- TV 2-ledelsen bruker ordet sexistisk?
- Sexistisk er et sterk ladet og belastende ord. Jeg har aldri tafset på eller forgrepet meg på kolleger. At jeg har en utdatert mannfolkhumor betyr ikke at jeg er en overgriper, sier Wathne.

Tillitsvalgt: - Et ledd i å endre kulturen

Klubbleder i TV 2, Henrikke Helland, sier Wathnes oppsigelse er en konsekvens av varslingsprosessen som er satt i gang i bedriften.

- Det er en effekt av det arbeidet, sier Helland som er klubbleder for Norsk Journalistlag i TV 2.

Helland sier hun ikke har vært involvert i den konkrete saken mellom Wathne og arbeidsgiver, da Wathne ikke er fagorganisert. Hun kjenner heller ikke innholdet i varslene som er kommet i denne konkrete saken.

- Men dette er jo et ledd i å endre kulturen i TV 2. Vi har ikke kun hatt fokus på seksuell trakassering, men også på trakassering generelt, sier hun.

At Wathne ikke kjenner seg igjen i trakasseringsanklager, kommenterer Helland slik:

- Når han nå har valgt å si opp, er det gjerne på grunn av at han anerkjenner at han ikke har forstått hvordan han er opplevd.

- En voldsom tomhet

Wathne selv synes at TV 2 har vært dyktige i behandlingen av sakene som er kommet den siste tiden.

- TV 2 har vært ultraprofesjonelle, og alt skal opp på bordet. En jeg synes har fått altfor mye ufortjent etter seg, er Vegard (Jansen Hagen, sportssjef).
- Hvordan føles det å slutte i TV 2?
- Det er en voldsom tomhet og tristhet, selvsagt. Jeg har levd og åndet for TV 2, sier Wathne.
- Ser du for deg en rolig pensjonisttilværelse, eller har du andre planer på gang?
- Hva tror du? Alternativ B, sier Davy Wathne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Davy Wathne er ferdig i TV 2: - At jeg har en utdatert mannfolkhumor betyr ikke at jeg er en overgriper

# data[].attributes.attachment_link.description
Det stemmer at jeg har sagt opp, sier TV-profilen Davy Wathne til Bergens Tidende. Han sendte torsdag ut en intern e-post til kollegene sine der han takker for seg. Wathne blir 68 år 1. januar. Han har vært en av TV 2s mest kjente ansikter siden oppstarten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Dagbladet): Time Magazine har kåret "Person of the Year 2017".
Årets person er ingen navngitt person, men alle de menn og kvinner som har bidratt til å bryte stillheten om seksuell trakassering, og som startet #Metoo-bevegelsen.
"Kvinnene og mennene som har brutt stillheten kommer fra alle raser, alle lønnsklasser, alle yrker og alle verdenshjørner. De jobber kanskje i Californias åkre, eller bak resepsjonen i New York City's kongelige Plaza Hotell, eller i EUs parlament. De er en del av en bevegelse som ikke har et formelt navn. Men de har en stemme", skriver magasinet Time.

Filmstjerner banet vei

Bevegelsen tok av etter at overgrepsavsløringene mot Harvey Weinstein ble kjent.

Tusenvis av menn og kvinner har delt sine egne historier om overgrep og voldtekt, etter at filmstjerner og artister hadde banet vei, og vist at filmstjerner, til tross for at de har mye penger og glamorøs livsstil, har mer til felles med deg og meg enn hva vi før hadde trodd.
I begrunnelsen skriver Time Magazine at når en filmstjerne sier #Metoo, blir det lettere å tro på kokken som har holdt ut i stillhet i årevis.
Skuespilleren Ashley Judd, som sto fram med sin historie om hvordan Harvey Weinstein skal ha prøvd å få henne til sengs, er en av stemmene som nå blir løftet fram. Da hun sto fram med sine anklager, lyttet verden, skriver Time.

Seinere har både Rose McGowan og en rekke andre kjente personer stått fram og fortalt om opplevelser som strekker seg fra upassende oppførsel til misbruk, og i noen tilfeller også ulovlige handlinger.

Også her i Norge har #Me too-bevegelsen ført til en rekke avsløringer fra blant annet teater-, musikk- og mediebransjen.

Me Too
Me Too-bevegelsen ble startet av Tarana Burke i 2006, for å oppfordre unge kvinner til å vise solidaritet med hverandre.
#Metoo-kampanjen tok imidlertid av på internett i kjølvannet av Weinstein-avsløringene. Millioner svarte på oppfordringen fra Alyssa Milano, som på Twitter skrev følgende beskjed 15. oktober:

Dagbladet Pluss
"Om alle kvinner som har blitt seksuelt trakassert eller opplevd overgrep skrev 'Me too' (meg også, journ anm.) som en status, kan vi kanskje gi folk en forståelse av problemets omfang", skrev hun på Twitter.
Siden 1927

Time Magazine har delt ut prisen hvert år siden 1927.
Den går til en person eller ei gruppe som har hatt innflytelse over det siste årets nyhetshendelser.
På andreplass i år kom Donald Trump, Xi Jinping, Robert Mueller, Kim Jong-un, Colin Kaepernick og Patty Jenkins.

I fjor gikk prisen til Donald Trump, som ble valgt til president i USA samme år. I år hevdet han for øvrig at han takket nei til kåringa på forhånd.

I 2015 gikk prisen til den tyske forbundskansleren Angela Merkel, som var en leder for Europa under greske finanskrisa og den europeiske flyktningkrisa.

I tillegg kan Times lesere stemme over en egen publikumsfavoritt. I år gikk lesernes pris til Mohammed bin Salman, kronprins i Saudi-Arabia.

# data[].attributes.attachment_link.title
#Metoo-bevegelsen kåret til Årets person i Time Magazine

# data[].attributes.attachment_link.description
(Dagbladet): Time Magazine har kåret "Person of the Year 2017". Årets person er ingen navngitt person, men alle de menn og kvinner som har bidratt til å bryte stillheten om seksuell trakassering, og som startet #Metoo-bevegelsen. "Kvinnene og mennene som har brutt stillheten kommer fra alle raser, alle lønnsklasser, alle yrker og alle verdenshjørner.

# data[].attributes.body
§ 9 A-3. Nulltoleranse og systematisk arbeid

Skolen skal ha nulltoleranse mot krenking som mobbing, vald, diskriminering og trakassering.

Skolen skal arbeide kontinuerleg og systematisk for å fremje helsa, miljøet og tryggleiken til elevane, slik at krava i eller i medhald av kapitlet blir oppfylte. Rektor har ansvaret for at dette blir gjort.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) - Kapittel 9 A. Elevane sitt skolemiljø

# data[].attributes.body
Søk på nettet etter tekster og andre kilder du tror du kan få bruk for på tentamen. Dobbeltklikk på denne padleten og legg linken her. Skriv gjerne noen ord om hvorfor du tror du kan få bruk for kilden.