# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les alt innhold på Budstikka.no - 99 kr for to måneder.

I snitt har jentene best karakter i norsk hovedmål, sidemål og muntlig ved samtlige skoler samtlige år (unntatt likt på Hovedgården 2013/14 i sidemål og muntlig). Det samme gjelder i kunst og håndverk.

Bare ved én skole (Hauger) har guttene ett år i snitt bedre karakter i mat og helse. I musikk får de lik snittkarakter ved Hundsund og Mølladammen skoler ett år, ellers er det jentene som scorer best.

Også i realfagene scorer jentene jevnt over best. Ved fem skoler får guttene best snittkarakter i naturfag ett av årene, ved Hosletoppen scorer de best to år. Ved åtte skoler får de best karakter i matte ett av årene, to år ved Torstad og Hauger.

Kroppsøving er derimot guttenes fag. Bare ved fire skoler blir de slått av jentene ett år. Men ved Vollen er også jentene best i gym - de tre siste årene.

# data[].attributes.attachment_link.title
Slik fordeler karakterene seg mellom gutter og jenter

# data[].attributes.attachment_link.description
Les alt innhold på Budstikka.no - 99 kr for to måneder. I snitt har jentene best karakter i norsk hovedmål, sidemål og muntlig ved samtlige skoler samtlige år (unntatt likt på Hovedgården 2013/14 i sidemål og muntlig). Det samme gjelder i kunst og håndverk.

# data[].attributes.headline
Skape gode vurderingskriterier i muntlige fag.

# data[].attributes.subject
Skape gode vurderingskriterier i muntlige fag.

# data[].attributes.headline
Varierte læringsaktiviteter kan treffe flere. Læringsfilmer, praktiske oppgaver, diskusjoner, samarbeidsoppgaver. Blir vi for ensidige?

# data[].attributes.subject
Varierte læringsaktiviteter kan treffe flere. Læringsfilmer, praktiske oppgaver, diskusjoner, samarbeidsoppgaver. Blir vi for ensidige?

# data[].attributes.headline
Samarbeid mellom mellomskolen og ungdomsskolen. Forventninger og mestring

# data[].attributes.subject
Samarbeid mellom mellomskolen og ungdomsskolen. Forventninger og mestring

# data[].attributes.body
Forberede guttene enda mer for hva som kommer på ungdomsskolen

# data[].attributes.headline
Jentene tar mer plass i klasserommet, bestemmer mer for gruppa enn guttene.

# data[].attributes.subject
Jentene tar mer plass i klasserommet, bestemmer mer for gruppa enn guttene.

# data[].attributes.headline
Jenter modnes tidligere, og kanskje tar de tidligere ansvar for egen læring?

# data[].attributes.subject
Jenter modnes tidligere, og kanskje tar de tidligere ansvar for egen læring?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etter å ha studert leseferdighetene til 10.000 elever, konkluderer forskerne med at jentene leser bedre enn guttene når de leser på norsk.
Men når de samme elevene leser på engelsk, er det nesten ingen forskjell.
Norsk- og engelsklærer Marit Dovland Lund på Strømmen videregående skole kjenner seg igjen i funnene. I hennes klasser foretrekker flere av guttene å lese på engelsk.

- Jeg leser fortere på engelsk og synes det er et mye mer interessant språk, forteller Harald Arnesen (18).

Gode norsklesere leser også godt på engelsk

For første gang har norske elevers leseferdigheter i norsk og engelsk blitt sammenlignet i stor skala.

Gjennomført ved Universitetet i Oslo av førsteamanuensis Lisbeth M Brevik og professor Glenn Ole Hellekjær ved Institutt for lærerutdanning og skoleforskning sammen med professor Rolf Vegar Olsen ved CEMO, Centre for Educational Measurement.

Forskerne samlet inn resultater fra kartleggingsprøvene i norsk og engelsk lesing i begynnelsen av vg1 i 2012.

10.331 elever ved 87 videregående skoler i alle landets fylker deltok i begge leseprøvene. Det er resultatene fra disse elevene som er analysert.

Forskerne så på sammenhengen mellom elevenes leseresultater på engelsk og leseferdighetene deres på norsk, samt kjønn og studieprogram.

Kartleggingsprøvene er laget for å identifisere elevene som presterer på lavt nivå (under kritisk grense). Men forskerne mener prøvene på videregående likevel er egnet til å i tillegg si noe om elevene som presterer over grensen.

- Vi har gjort analyser som viser at selv om målet med dem er å identifisere de 20 prosent svakeste, så sier den også mye om de andre elevene. Den har ikke den takeffekten vi kunne forvente, sier Brevik.
Vil du lese hele forskningsartikkelen? Den finner du her (på engelsk).
Som ventet viser resultatene at det er en sterk sammenheng mellom det å lese godt på norsk og det å lese godt på engelsk.

I tillegg er det tydelige forskjeller mellom elevene på yrkesfag og elevene på studiespesialisering. Heller ikke dette er uventet.
Men da forskerne studerte sammenhengen med kjønn, ble de overrasket: For mens jenter ligger flere knepp foran gutter når de leser på norsk, er det knapt nok forskjeller når de samme 16-åringene leser på engelsk.
På forskerspråket sier man at effektstørrelsen på kjønn i norsk lesing er 0,37, mens effektstørrelsen på engelsk lesing er 0,15. Begge forskjellene er signifikante og viser at det er vesentlig mindre forskjell mellom gutter og jenter når de leser på engelsk.

Da resultatene for PISA 2015 nylig ble lagt frem, ble forskjellen i leseferdigheter mellom norske gutter og jenter beregnet å være et helt skoleår. PISA måler ikke ferdigheter i engelsk.

- Vi vet både fra PISA og andre leseprøver at det er stor forskjell mellom gutter og jenter når de leser på norsk, men kjønn forklarte ikke forskjellene når det gjelder lesing på engelsk. Og hvorfor er det annerledes på engelsk?

Førsteamanuensis Lisbeth M. Brevik ved Institutt for lærerutdanning og skoleforskning ved Universitetet i Oslo ble så pass nysgjerrig på å finne svar at hun har undersøkt en gruppe elever som havnet under kritisk grense i norsk, men får mer enn 60 prosent riktig på engelskprøven.

Blant de 10.000 elevene havnet 463 i denne gruppen. To av tre er gutter. Brevik besøkte først én skole og intervjuet fem av elevene i denne gruppen. Senere har hun oppsøkt ytterligere 22 elever.

- Vi har vært ute og stilt spørsmål til gutter som leser betraktelig bedre på engelsk enn på norsk. De forklarer det med at de bruker mye av sin fritid på å bruke engelsk og lese engelsk. De forklarer det med internettbruk og dataspilling.

Til sammenligning er det en klar overvekt av jenter på yrkesfag blant dem som leser bra på norsk, men er under kritisk grense i engelsk.

Ser helst på film uten tekst

Begeistringen sto ikke i taket da elevene på Strømmen vgs. ble introdusert for et leseprosjekt i fjor. Ifølge lærer Marit Dovland Lund er det ikke så mange som av egen fri vilje tar frem en bok, men hvis det leses, ja, så leses det på engelsk.

Derfor har skolen i år etterkommet et ønske fra elevene om at det også må være engelske bøker i leseprosjektet.

- Jeg tror jeg bruker kortere tid når jeg leser på engelsk, sier Markus Johnsen (16).

Og han er enig med sine medelever i at norske undertekster på engelskspråklige filmer er uaktuelt.

- Jeg liker filmer best uten tekst, det er distraherende, men det er bedre med engelsk tekst enn teite oversettelser, sier Vegard Adolfsen (18).

"Gaming" kan ha bidratt med læringseffekt

NOVA-forsker Mira Aaboen Sletten har sammen med kollegene Åse Strandbu og Øystein Gilje, sett på sammenhengen mellom dataspilling, trening i idrettslag og ungdomsskoleelevers karakterer i matematikk, norsk og engelsk.

I dette materialet var det også større kjønnsforskjeller i jentenes favør i norsk enn i engelsk.

Sletten fant i tillegg at ungdom som spiller mye dataspill, gjør det dårligere i norsk og matematikk, men hun så ikke samme negative effekt i engelsk.

- En av konklusjonene i artikkelen er at det kan se ut som om det å spille dataspill bidrar med en læringseffekt i engelsk, sier Sletten.

- Og det er kanskje ikke så rart at dataspilling, som består av både muntlig og skriftlig kommunikasjon på engelsk, har en positiv læringseffekt.

Positiv sammenheng mellom trening i idrettslag og karakterer

Analysene til Sletten & co viser også at mens det er en positiv sammenheng mellom trening i idrettslag og prestasjoner på skolen, så er det en negativ sammenheng mellom mye dataspilling og gode karakterer.

Men det er nødvendigvis ikke slik at det er dataspillingen som er årsaken, påpeker Sletten. Det kan like så godt være at elevenes svake karakterer skyldes foreldrebakgrunn eller andre forhold.

- Da vi tok hensyn til elevens bakgrunn, som foreldres utdanningsnivå, hvor mye tid de brukte på lekser og det de sa om skulking og skoletilpasning, så fikk de som spilte mye dataspill, faktisk bedre karakterer i engelsk enn de som ikke spilte.
Årets nasjonale prøver viser at jenter gjør det bedre enn gutter i lesing, mens guttene enten er like gode (8. trinn) eller bedre (5. trinn) i engelsk. Hvis man ser på standpunktkarakterene på 10. trinn, kommer jentene best ut i alle fag bortsett fra kroppsøving.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kan dataspilling forklare hvorfor gutter leser nesten like bra som jenter på engelsk?

# data[].attributes.attachment_link.description
Etter å ha studert leseferdighetene til 10.000 elever, konkluderer forskerne med at jentene leser bedre enn guttene når de leser på norsk. Men når de samme elevene leser på engelsk, er det nesten ingen forskjell. Norsk- og engelsklærer Marit Dovland Lund på Strømmen videregående skole kjenner seg igjen i funnene.

# data[].attributes.headline
Finne flere arena for mestring for guttene.

# data[].attributes.subject
Finne flere arena for mestring for guttene.

# data[].attributes.headline
For mye fokus på skriftlig vurdering i muntlige fag.

# data[].attributes.subject
For mye fokus på skriftlig vurdering i muntlige fag.

# data[].attributes.headline
Gutter har en tendens til å dra hverandre ned, mens jenter gjerne drar hverandre opp

# data[].attributes.subject
Gutter har en tendens til å dra hverandre ned, mens jenter gjerne drar hverandre opp

# data[].attributes.headline
Lite involvering av fedre generelt når det gjelder guttenes skolegang. Skolen blir en jente/kvinne ting.

# data[].attributes.subject
Lite involvering av fedre generelt når det gjelder guttenes skolegang. Skolen blir en jente/kvinne ting.

# data[].attributes.headline
Prøveformene passer best for flink pike. Mer muntlige prøver? Mange muntlige fag stiller høye krav til norskferdigheter for å score høyt

# data[].attributes.subject
Prøveformene passer best for flink pike. Mer muntlige prøver? Mange muntlige fag stiller høye krav til norskferdigheter for å score høyt

# data[].attributes.headline
Jenter er ofte mer strukturerte på hvordan de tar notater underveis

# data[].attributes.subject
Jenter er ofte mer strukturerte på hvordan de tar notater underveis

# data[].attributes.headline
Kroppsøving forholdsvis likt. 0,1 poeng skilte. 

# data[].attributes.subject
Kroppsøving forholdsvis likt. 0,1 poeng skilte. 

# data[].attributes.body
Kanskje har vi aktiviteter som appellerer mer til jentene(dans/turn/svømming)? Samtidig så er det et godt tegn at det er likt fordelt.
Vi gir et godt og variert tilbud hvor mange aktiviteter treffer flere. Det er kanskje det som gjør at det fordeler seg likt.

# data[].attributes.headline
Oppgaver er kanskje mest vinklet for jenter: temaer, vurderingskriterier (nøyaktighet). Kanskje ha flere oppgaver å velge mellom, eks. utvalg av litteratur og verktøy.

# data[].attributes.subject
Oppgaver er kanskje mest vinklet for jenter: temaer, vurderingskriterier (nøyaktighet). Kanskje ha flere oppgaver å velge mellom, eks. utvalg av litteratur og verktøy.

# data[].attributes.headline
Skjønnlitterære bøker som passer til gutter

# data[].attributes.subject
Skjønnlitterære bøker som passer til gutter

# data[].attributes.headline
Valg av aktiviteter som appellerer bedre til enkelte kjønn

# data[].attributes.subject
Valg av aktiviteter som appellerer bedre til enkelte kjønn

# data[].attributes.body
Gutta er ikke modne som 5-6 åringer

# data[].attributes.headline
konstruksjon av kunnskap vs reproduksjon av kunnskap

# data[].attributes.subject
konstruksjon av kunnskap vs reproduksjon av kunnskap