# data[].attributes.body
I denne padleten skal vi lære om naturlig seleksjon. I innledningsdelen kan du se nøkkelordene for dette temaet og du kan bryne deg på en refleksjonsoppgave før du går i gang med teorien.

# data[].attributes.body
Art er den grunnleggende enheten i biologien. Dersom to individer kan pare seg med hverandre å få avkom som igjen kan få avkom sammen regnes disse som samme art.

# data[].attributes.body
Når gener overføres fra mor og far til avkommet.

# data[].attributes.body
Det samme som unger, babyer osv.

# data[].attributes.body
Det finnes mange ulike genvarianter. Noen gener koder for feks gul farge og andre for blå farge. Noen koder for korte nebb og andre for lange nebb. Noen for blondt hår og noen for brunt hår.

# data[].attributes.body
Et gen består av DNA. DNAet består av DNA-baser som angir vår genetiske informasjon- altså hvilke egenskaper vi har og hvordan vi ser ut. Disse overføres fra mor og far til avkommet og bestemmer avkommets ulike egenskaper.

# data[].attributes.body
En av biologiens viktigste personer. Foreslo den moderne evolusjonsteorien og beskrev mekanismen naturlig seleksjon.

# data[].attributes.body
På jorda finnes utallige ulike levende organismer. Alle de ulike levende organismene utgjør jordas mangfold.

# data[].attributes.body
Beskriver hvordan en art lever. Beskriver hvilke biotiske og abiotiske faktorer en art trenger for å overleve. Levested, mat, temperatur, vann, mineraler osv.

# data[].attributes.body
En arts habitat(er) og nisje(er)

# data[].attributes.body
Av en art kan det finnes mange populasjoner, i hver populasjon finnes mange ulike individer. Et enkelt individ av en art.

# data[].attributes.body
Den mekanismen som gjør at arter forandres både i utseende og antall.

# data[].attributes.body
Beskriver hvor en art lever.

# data[].attributes.body
Den mekanismen som beskriver hvordan noen individer av en art innehar egenskaper som gjør dem bedre i stand til å overleve og reprodusere- slik at deres gener i større grad overføres til neste generasjon, enn genene til andre individer av arten.

# data[].attributes.body
En art kan bestå av mange populasjoner. En maurtue er en populasjon av arten maur.

# data[].attributes.body
Å reprodusere betyr å føre genene sine videre ved å lage barn/avkom.

# data[].attributes.body
Alle arter på jorden er tilpasset sitt habitat og sine nisjer. Dersom det daværende miljøet endrer seg, er arten avhengig av å kunne tilpasse seg det nye miljøet for å overleve.

# data[].attributes.body
Når vi mennesker styrer seleksjonen i en viss retning. Feks ved dyreoppdrett eller planteforedling

# data[].attributes.body
Charles Darwin er kjent naturvitenskapsmann og forfatteren bak boken "Artenes opprinnelse". I boken beskriver han mekanismen naturlig seleksjon og hvordan det er naturlig seleksjon som fører til evolusjon og mangfold. Derfor anses Darwin som grunnleggeren av moderne evolusjonsbiologi.

Her kan du lese mer om Darwin:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oppvekst og studietid

Darwin ble født i Shrewsbury i England i 1809. Familien var rik, og allerede 16 år gammel ble Darwin sendt til universitetet i Edinburgh for å studere medisin. Darwin var ikke nevneverdig flittig som student, og ble i tillegg svimmel og kvalm av disseksjonsøvelsene og operasjonene som var en del av undervisningen. Medisinstudiene ble derfor snart byttet ut med teologistudier ved universitetet i Cambridge, hvor han fullførte en bachelorgrad i 1831.

I Edinburgh, og særlig i Cambridge, studerte Darwin svært mye naturvitenskap ved siden av studiene i medisin og teologi. Han fulgte forelesninger, deltok på ekskursjoner og ble venner med en rekke kjente naturforskere som lærte ham mye om geologi og biologi.

Jordomseiling

Den viktigste begivenheten som formet Darwins liv og tanker var en jordomseiling med det britiske marinefartøyet Beagle. Målet for ekspedisjonen var å foreta landmålinger av Sør-Amerikas kyst. Etter anbefaling fra professorer ved Cambridge fikk Darwin tilbud om å være med som ekspedisjonens eneste naturforsker. Turen startet i 1831 og varte i fem år.

I løpet av jordomseilingen fikk Darwin en enestående anledning til å studere dyre- og planteliv og geologiske forhold over store deler av verden. Den rådende oppfatningen av arter på Darwins tid var at de ikke hadde endret seg siden tidspunktet de ble skapt av en guddommelig overmakt. I løpet av den fem år lange ekspedisjonen ombord på Beagle begynte den unge Darwin å betvile dette statiske synet på naturen og jordas biologiske mangfold. Spesielt studiene av fossile pattedyr fra Sør-Amerika og undersøkelser av fuglefaunaen på Galápagos kom til å spille en sentral rolle for Darwins ideer om en natur i endring og utviklingen av hans teori om evolusjon via naturlig utvalg.

En annen viktig inspirasjonskilde for Darwin var Charles Lyells berømte bok Principles of Geology, som han leste underveis på ekspedisjonen. Dette var den gang en kontroversiell bok som argumenterte for at jordas geologi var i stadig endring og utformet av 'blinde' prosesser uten høyere guddommelig mål og mening.

Arbeidet med Artenes opprinnelse

Allerede få år etter at han kom hjem fra sin jordomseiling, viser Darwins dagbok at han hadde fått ideen om at arter endrer seg gjennom naturlig utvalg. Det skulle likevel ta mer enn 20 år fra Darwin ankom England etter sin reise til han publiserte sin evolusjonsteori i boka Artenes opprinnelse.

En grunn til dette var at Darwin hadde svært mye å gjøre i tiden etter Beagle-ekspedisjonen. Darwin var dyktig til å skrive og i 1839 utkom hans reisebeskrivelse fra den fem år lange jordomseilingen kalt The Voyage of the Beagle. I tillegg til å være full av spennende historier, inneholder boka nøyaktige naturskildringer og interessante naturvitenskapelige betraktninger Darwin hadde gjort seg i løpet av sin reise. Boka solgte godt og gjorde Darwin til en kjent mann i Storbritannia.

Darwin arbeidet også iherdig med samlingene av dyr, planter og fossiler han hadde brakt med seg hjem. Etter boka The Voyage of the Beagle fulgte det et arbeid om bygningen og utbredelsen av korallrev i 1842. Darwin forfattet så et trebindsverk om rankeføttinger ( Cirripedia, 1851-1854).

En annen grunn til at Darwin ikke raskt publiserte sin evolusjonsteori var frykten for hvordan hans ideer ville bli mottatt av samfunnet. En teori der arter endrer seg og oppstår som en konsekvens av naturlig utvalg plasserte ikke nødvendigvis mennesket i en særstilling i naturen. Spesielt var Darwin klar over at kirken kunne reagere meget sterkt på hans idé om evolusjon. Han var derfor lite lysten på å publisere sin teori før han kunne vise til solide argumenter og bevis han håpet kunne overbevise både vitenskaps- og legfolk.

I 1844 skrev Darwin et essay der han noterte ned de viktigste momentene til sin evolusjonsteori. Men til tross for anbefalinger fra hans venner, geologen Charles Lyell og botanikeren Joseph Dalton Hooker, ville Darwin ennå ikke sende noe i trykk. Først i 1856 begynte han for alvor å skrive sitt hovedverk, men arbeidet skred langsomt frem.

Arbeidet med Artenes opprinnelse ble imidlertid påskyndet på en uventet måte. En ung zoolog og oppdagelsesreisende, Alfred Russel Wallace, som Darwin hadde truffet og korrespondert med, sendte i 1858 et manuskript til ham, hvor han i det store og hele la ut om de samme ideene om evolusjon som Darwin selv gikk inn for. Etter anbefaling fra sine venner besluttet Darwin derfor å publisere et kort utdrag av sitt arbeid sammen med Wallaces' manuskript. Først året etter (1859) offentliggjorde Darwin sitt hovedarbeid On the Origin of Species by Means of Natural Selection (norsk oversettelse Artenes opprinnelse).

Boken inneholdt en mengde observasjoner som viste at arter ikke var statiske, men hele tiden i utvikling. I tillegg innehold boka Darwins teori om at naturlig utvalg er mekanismen som forklarer hvordan denne utviklingen foregår.

Reaksjoner på Artenes opprinnelse

Boken vakte en voldsom oppsikt, og første opplag på 1250 eksemplarer ble utsolgt på dagen. Nye opplag kom slag i slag og stadig i nye versjoner. Totalt reviderte Darwin boka fem ganger og den sjette og siste utgaven utkom i 1872. Boken ble på kort tid oversatt til de fleste europeiske språk. Den ble oversatt til dansk i 1871 og kom på norsk i 1889.

Darwin fikk rett i at boka hans vakte oppsikt, både blant vitenskapsfolk og fra kirken. Darwins idé om at alle livsformer på jorda er i slekt ble relativt raskt akseptert i det vitenskapelige miljøet. Derimot fikk ideen om at naturlig utvalg drev evolusjonen en langt mer lunken mottakelse.

Darwin deltok selv lite i debatten om sin teori, mye på grunn av en stadig mer skrantende helse. Det var uansett flere vitenskapsfolk som virkelig likte Darwins ideer og som jobbet for at hans evolusjonsteori skulle vinne terreng. I England kjempet for eksempel Thomas Huxley så voldsomt for å få Darwins ideer akseptert at han fikk tilnavnet "Darwin's Bulldog".

I dag er hovedlinjene i Darwins bok Artenes opprinnelse allmenngyldig akseptert innen vitenskapen. For eksempel er evolusjon gjennom naturlig utvalg den eneste mekanismen vi kjenner som fører til dannelsen av tilpasninger.

Etter Artenes opprinnelse

Etter utgivelsen av Artenes opprinnelse publiserte Darwin en rekke bøker der han supplerte og utdypet ideen om evolusjon via naturlig utvalg. Blant annet utga han en utvidet versjon av kapitlene om menneskenes avl av planter og dyr som skulle vært en del av den store boka han hadde startet på da brevet fra Wallace kom; The Variation of Animals and Plants under Domestication (1868). I tillegg viet han to bøker til det kontroversielle temaet om mennesket som han så vidt hintet om i Artenes opprinnelse: The Descent of Man, and Selection in Relation to Sex (1871), The Expression of Emotions in Man and Animals (1872).

Det mest omfattende og varige arbeidet gjorde imidlertid Darwin innen planters reproduksjon. Tre verk som omhandler ulike aspekter av planters reproduksjon siteres fortsatt i vitenskapelige artikler rundt 150 år senere. I den første av disse, On the various contrivances by which British and foreign orchids are fertilised by insects (1862, ny utvidet utgave i 1871), beskriver Darwin, basert på nitidige observasjoner, en rekke orkidéers tilpasninger til insektpollinering som eksempler på resultater av naturlig seleksjon. Etter langvarige eksperimenter med kontrollert pollinering og dyrking i mange generasjoner publiserte han i 1876 sin bok om de skadelige effektene av innavl: The effects of cross and self fertilisation in the vegetable kingdom. Dette temaet fulgte han så opp med å undersøke ulike tilpasninger for å unngå selvbefruktning, slik som heterostyli og kjønnsfordeling mellom blomster og individer: The different forms of flowers on plants of the same species (1877). Disse arbeidene var alle ledd i Darwins livslange prosjekt med å underbygge sin store teori.

Darwin døde 19. april 1882 og ble gravlagt i Westminster Abbey.

Les mer i Store norske leksikon

Eksterne lenker

Litteratur

Browne, Janet: Charles Darwin, 1995-2002, 2 bind

Desmond, Adrian & James Moore: Darwin, 1991

Eriksen, Thomas Hylland: Charles Darwin, 1997

Hessen, Dag Olav & Thore Lie: Mennesket i et nytt lys: darwinisme og utviklingslære i Norge, 2002

Hessen, Dag Olav, Thore Lie & Nils Christian Stenseth, red.: Darwin: verden ble aldri den samme, 2009

Hodge, Jonathan & Gregory Radick, red.: The Cambridge companion to Darwin, 2003

Tunstad, Erik: Darwins teori: evolusjon gjennom 400 år, 2009

Vestens store tenkere, 2002

White, Michael & John Gribbin: Darwin: i vitenskapens tjeneste, 2003

Skrevet av:

Sist oppdatert:

, se alle endringer

fri gjenbruk. Sitere eller gjenbruke?

Vil du sitere denne artikkelen? Kopier denne teksten og lim den inn i litteraturlisten din: Voje, Kjetil Lysne: Charles Darwin i Store norske leksikon på snl.no. Hentet fra https://snl.no/Charles_Darwin

PhD, Universitetet i Oslo

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Kjetil Lysne Voje (Universitetet i Oslo)

# data[].attributes.attachment_link.description
Charles Darwin var en britisk naturvitenskapsmann og anses som grunnleggeren av moderne evolusjonsbiologi. I sin bok Artenes opprinnelse framla Darwin sin verdensberømte hypotese om at alt liv på jorda er i slekt og har utviklet seg over mange millioner år.

# data[].attributes.headline
Sammenhengen mellom naturlig seleksjon, evolusjon og mangfold

# data[].attributes.subject
Sammenhengen mellom naturlig seleksjon, evolusjon og mangfold

# data[].attributes.body
Forsøk å forklare hvordan giraffer har fått lang hals

# data[].attributes.body
Se for deg at du skal designe "den optimale organismen" for så å sette den ut i verden. Hvilke egenskaper kan/bør denne organismen ha?

# data[].attributes.body
Det påstås at Charles Darwin engang sa følgende

E: "its not the strongest of species that survives, nor the most intelligent, It is the one most adaptable to change"
N: "Det er ikke den sterkeste av artene som overlever, heller ikke den mest intelligente. Det er den som best kan tilpasse seg forandringer"

Kan du forklare utsagnet?

# data[].attributes.body
Hvorfor er mennesket den mest vellykkede organismen på jorden?

# data[].attributes.body
https://snl.no/Charles_Darwin 06.01.18
https://snl.no/naturlig_utvalg
06.01.18