# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen mit Dialogen / Lektion 31 / etwas verbieten, erlauben, sich etwas wünschen

# data[].attributes.body
I Schweiz siger de parkieren, men i Tyskland parken (parkere).

I Schweiz skriver de altid ss, och aldrig ß ("eszet"), som nogle ord skrives i Tyskland og Østrig med:

Fussball - Fußball

Efter en lang vokal (selvljud, dvs. langt a, e, i, o, u, ä, ö, ü) og efter en diftong (ei, ie, au, eu, äu) bruges det i Tyskland og Østrig ikke ss, men ß:

der Fuß, die Soße, grüßen (selvljudet udtales langt)

der Fluss, müssen, essen (selvljudet udtales kort)

außerhalb, reißen, draußen
(efter en diftong)

Indtil 1990erne brugtes det ß i flere ord (f.eks.: Fluß). I 1996 og i 2006 genemførtes det to retskrivningsreformer en del mennesker skriver stadigvæk enligt de gamle regler.

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen mit Dialogen / Lektion 31 / etwas verbieten, erlauben, sich etwas wünschen

# data[].attributes.headline
Berlinmuren og graensen mellem de to tyske stater i begyndelsen

# data[].attributes.subject
Berlinmuren og graensen mellem de to tyske stater i begyndelsen

# data[].attributes.body
Berlinmuren og graensen mellem de to tyske stater i begyndelsen af 1980erne. En god, kort film på tysk og på engelsk:

https://www.youtube.com/watch?v=jlbAUFvh04k&t=8s

https://www.youtube.com/watch?v=OwQsTzGkbiY&t=237s

# data[].attributes.attachment_link.title
Eingemauert! - Die innerdeutsche Grenze | DW Deutsch

# data[].attributes.attachment_link.title
Having Breakfast in Slow German | Super Easy German 233

# data[].attributes.body
Her kommer et lille udvalg af retter, som det tyske køkken tilbyder. Men husk, at der delvis findes store regionale forskelle, ikke mindst vedr. betegnelserne. Oversigten viser nogle middagsretter, som i hvert fald i Berlin er typiske.

# data[].attributes.body
Also, Quasi, Irgendwie, Sozusagen - German Filler Words | Easy German 248

# data[].attributes.attachment_link.title
Also, Quasi, Irgendwie, Sozusagen - German Filler Words | Easy German 248

# data[].attributes.body
JA + DOCH - German Modal Particles Explained | Super Easy German 194

# data[].attributes.attachment_link.title
JA + DOCH - German Modal Particles Explained | Super Easy German 194

# data[].attributes.body
5 Different Meanings of 'Schon' | Super Easy German 206

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Different Meanings of 'Schon' | Super Easy German 206

# data[].attributes.body
HALT + EBEN - German Modal Particles Explained | Super Easy German 197

# data[].attributes.attachment_link.title
HALT + EBEN - German Modal Particles Explained  | Super Easy German 197

# data[].attributes.body
Doch, Halt, Mal, Eben & Ja - German modal particles explained! | Easy German 231

# data[].attributes.attachment_link.title
Doch, Halt, Mal, Eben & Ja - German modal particles explained! | Easy German 231

# data[].attributes.body
Was verbindest du mit Deutschland?
Woran denkst du, wenn du Deutschland hörst?

Was verbindest du mit Österreich / mit der Schweiz?

Kursbuch (KB, bogens fø ste del), s 118 nr. 2

KB, s 120 - 121

Grammatik-Teil (i midten av bogen), § 4, s 129: Genitiv (ejefald)

# data[].attributes.body
Welches Programm gefällt dir am besten?
Welche Fernsehendung ist am schlechtesten?

Vi talte om tv-programmer og kanaler.

----------

KB, S. 114 (bogens første del): Vi læste en interview med Rüdiger Maaß, som tidigare var en travlt bager i Hamburg og nu lever i et bundehus i Ostfriesland.

KB, S. 115 Nr. 15: Was brauchst du unbedingt und auf was könntest du verzichten?

# data[].attributes.body
Kursisterne interviewede hinanden om hvad de havde  gjort omkring jul og nytår. Derefter fortalte hver kursist om hvad en anden person havde gjort.

-------------

Wie heißt die größte Stadt Dänemarks?
Was ist der kleinste Staat der Welt?
Welche Stadt ist größer: Roskilde oder Helsingör?
Welcher Tag ist der kürzeste Tag im Jahr?
Der längste Tag im Jahr?
Welche Stadt in Dänemark ist am schönsten?

- KB (bogens første del), S. 110 oppe: Der Kunde ist König

- Grammatikteil § 21, S. 137

- KB, S. 111 Nr. 8

# data[].attributes.body
Vi talte om, hvad vi skal gøre omkring jul og nytårsaften. Se på oversigten nere.

# data[].attributes.attachment_caption
WAS MACHST DU WEIHNACHTEN, formuleringer om jul, 2006, 2014, 2023-12-09

# data[].attributes.attachment_link.title
WAS MACHST DU WEIHNACHTEN, formuleringer om jul, 2006, 2014, 2023-12-09

# data[].attributes.body
Das haben wir am Donnerstag gemacht /

Dette gjorde vi i torsdags:

Wie feierst du normalerweise deinen Geburtstag?

Hvordan plejer du at holde din fødselsdag?

Wie feierst du Weihnachten?

Hvordan holder du jul?

Welche Familienfeste feiert ihr?

Hvilke familiefester holder ni?

Wen lädst du ein? / Wen ladet ihr ein?

Hvem inviterer du? / Hvem inviterer I?

Ich bin in den Süden gereist. - Jeg rejste sydpå.

im Haus meiner Schwiegereltern - i mine svigerforældres hus

immer anders - altid anderledes, altid på en anden måde

auf verschiedene (Art und) Weise - på forskellige måder

auf diese Art und Weise / auf diese Weise - på den måde

an meinem Geburtstag - på min fødselsdag

jetzt sind sie geschieden - nu er de fraskilt

sie ist gestorben - hun er død / hun døde

ich werde immer von meinen Freunden mit Liedern geweckt - jeg vaekkes altid af mine venner med sange

die Flagge, -n - flag

Dieses Jahr feiere ich ....... - I år fejrer / holder jeg ......

Normalerweise feiere ich mit meiner Familie / mit Familienangehörigen / mit Freunden - Jeg plejer at fejre med min familie / med familiemedlemmer / med venner.

der Geburtstag - fødselsdag

Weihnachten - jul

der Heiligabend - julaften, 24. december

der erste Feiertag - første juldag, 25. december

der zweite Feiertag - anden juldag, 26. december

am Heiligabend

am ersten Feiertag

am zweiten Feiertag

Silvester - nytårsaften, 31. december

(einen) Geburtstag feiern - holde (en) fødselsdag

feiern - fejre, holde fest

______________________________________

die Reise, - n - rejse

die Rückreise - tilbagerejse

die Heimreise - hjemrejse

das Dorf - landsby

Dörfer - landsbyer

dicht besiedelt - taet beboet / taet bebygget

Deutschland ist ein sehr dicht besiedeltes Land.

Ich möchte lieber mit dem Zug fahren, weil es bequemer ist. Jeg vil hellere køre med toget, fordi det er mere behageligt.

der Fahrstuhl - elevator

In Deutschland gibt es oft keine Fahrstühle. - I Tyskland er der ofte ikke nogle elevatorer.

Die Züge haben in Deutschland oft Verspätung. - Togene kører i Tyskland ofte med forsinkelse.

Oft gibt es Verspätungen.

Oft fallen Züge aus. - Ofte er tog aflyst.

die Verspätung, -en - forsinkelse

________________________________________________

Grammatikteil (i midten af bogen) § 17, S. 136: Disse forholdsord (Präpositionen) styrer altid faldet dativ, dvs. vi bruger altid dativbøjningen efter dem.

Grammatikteil § 18, S. 136: Disse forholdsord styrer altid faldet akkusativ, dvs. vi bruger altid akkusativbøjningen efter dem.

Grammatikteil § 16, S. 135: Efter disse forholdsord bruger vi dativbøjning når vi kunne spørge HVOR? og akkusativbøjning når vi kunne spørge HVOR ..... HEN?

Grammatikteil § 41, S. 144: Efter de fleste udsagnsord (Verben) står ofte et objekt i faldet akkusativ (et genstandsled)

__________________________________

Grammatikteil, § 42, S. 144: Efter disse udsagnsord kan der står et objekt i faldet dativ, men ikke i akkusativ.

Udsagnsord, efter hvilke der står et objekt i dativ er:

antworten (svare), begegnen (møde), danken (takke), fehlen (savne, mangle, fejle), folgen (følge), gelingen (lykkes), glauben (tro), gratulieren (gratulere), raten (råde), schmecken (smage), vertrauen (stole), widersprechen (modsige), zuhören (lytte), zuschauen (se til)

glauben (tro): Ich glaube dir.

vertrauen (stole): Ich vertraue dir.

widersprechen (modsige): Ich widerspreche dir.

__________________________________________________

Grammatikteil § 11, S. 133: Stedord (Personalpronomen) i faldene nominativ (grundform), akkusativ (genstandsfald) og dativ (hensynsfald)

__________________________________________________

Kursbuch (KB, bogen første del), S. 109 Nr. 5: Vi sat ind pronomenerne (stedordene):

Liebe Sonja, lieber Dirk,

ich habe meine Prüfung bestanden. Das möchte ich mit Euch und meinen anderen Freunden feiern. Die Party ist am Samstag, den 4. 5., um 20.00 Uhr.

Ich lade Euch herzlich ein. Habt Ihr Zeit? Bitte antwortet mir bis Donnerstag oder ruft mich an.

Herzliche Grüße, eure Bettina

OBS! I et brev (i en e-mail, på et postkort) kan vi godt skrive pronomenerne Du, Dich, Dir, Dein, Ihr, Euch og Euer stort. Sie, Ihnen og Ihr (når vi tiltaler fremmede voksne i De-formen) skriver vi altid stort.

Sehr geehrter Herr Gohlke,

wir sind 20 Jahre verheiratet. Das möchten wir gern mit Ihnen und Ihrer Frau und unseren anderen Bekannten und Freunden feiern. Die Feier ist am Montag, 16.6., um 19.00 Uhr.

Haben Sie Zeit? Bitte antworten Sie uns bis Mittwoch oder rufen Sie uns an.

Herzliche Grüße,

Ihre Christa und Wolfgang Halster

___________________________________

am 5. 2.: am fünften Zweiten / am fünften Februar

am Freitag, (den) 5. 2.:

am Freitag, den fünften Zweiten /

am Freitag, den fünften Februar

___________________________________

Schickt ihr noch Weihnachtskarten, schreibt ihr Mails oder schreibt ihr SMS?

die Weihnachtskarte, -n - julkort

der Brief, -e - brev

die Mail, -s - e-mail

die SMS - sms-besked

die Mitteilung / die Nachricht - besked

die Volkshochschule, -n - aftenskole (f.eks.: AOF, FOF, LOF)

Ich belege einen Deutschkurs an der Volkshochschule. -

Jeg går til et tyskkursus på aftenskolen.

die Heimvolkshochschule -n - højskole [ikke så almindeligt i Tyskland]

die Hochschule, -n - akademisk skole, universitet

weder ..... noch - hverken

Ich trinke weder Kaffee noch Tee. -

Jeg drikker hverken kaffe eller te.

die Nichte, -n (die Tochter meiner Schwester / meines Bruders)- nice

der Neffe, -n (der Sohn meiner Schwester / meines Bruders) - nevø

der Datenschutz - databeskyttelse

Viele Deutsche benutzen nicht "Facebook", sondern "Whats App". In Deutschland ist Datenschutz ein wichtiges Thema.

Mange tyskere bruger ikke "Facebook", men "Whats App". I Tyskland er databeskyttelse et vigtigt emne.

______________________________

Hvis du ønsker at gentage eller at træne: Se venligst her nede.

# data[].attributes.headline
Hvis du ønsker at gentage eller at træne 

# data[].attributes.subject
Hvis du ønsker at gentage eller at træne 

# data[].attributes.body
- Læs oversigten med formuleringer om jul, som er vedhæftet her oppe

- Kursbuch (KB, bogens første del), S. 109 Nr. 6: Skriv en invitation. Brug gerne oplysningerne fra a) og b). Formuler desuden gerne selv en invitation (en e-mail, en besked, et brev, et kort). Du må gerne læse op din tekst på holdet (uopfordret i begyndelsen!!!), give den mig eller sende mig.

- Arbeitsbuch (AB, bogens anden, sort-hvide del), S. 106 Nr. 7: Læs tegneserien og sæt in pronomener (stedordene).

OBS! Du finder lösningerne (facit) til øvelserne fra arbejdsbogen i slutningen af bogen ("Schlüssel").

- AB, S. 107 Nr. 8: Skriv selv en tegneserie.

- AB, S. 108 Nr. 10: Sæt ind pronomener i dativ og akkusativ. Du kan orientere dig i grammatikdelen (i midten af bogen): § 11, S. 133

- Film om hvordan vi bøjer i faldet dativ:

https://www.youtube.com/watch?v=Kt-xaNrWIys&t=20s

https://www.youtube.com/watch?v=NUP9F9_ygoo&t=142s

- Fim om hvordan vi bøjer i faldet akkusativ:

https://www.youtube.com/watch?v=ONS6SogXgEA&t=259s

- Dativ-objekt:

https://www.youtube.com/watch?v=kY4k6mm_lEQ&t=185s

- Dativ- og akkusativobjekt:

https://www.youtube.com/watch?v=Ro0R-x3WjAc

person - dativ [kaldes ofte indirektes Objekt]

sag - akkusativ [kaldes ofte direktes Objekt]

- Fim om forholdsordene (Präpositionen), der styrer dativ eller akkusativ:

https://www.youtube.com/watch?v=CeltQazcOXY

https://www.youtube.com/watch?v=wknNktOlhlo&t=641s

https://www.youtube.com/watch?v=9T2Om4Oi7Dg&t=467s

https://www.youtube.com/watch?v=MnrIPq5CNyE

https://www.youtube.com/watch?v=VEbjjazddFU&t=484s

https://www.youtube.com/watch?v=rgN07xyyipo&list=PLvGPylmSp7lo0fat0563FNZzGoTMb1Qcu

https://www.youtube.com/watch?v=9dT2tY5duac&list=PLvGPylmSp7lpohIVE5gwMhM_ouitkrS6A

https://www.youtube.com/watch?v=qhEIOiKxvTU&t=448s

- Se gerne disse film om problemerne med den tyske jernbane Deutsche Bahn (DB):

https://www.youtube.com/watch?v=nFtGKw0q3-o

https://www.youtube.com/watch?v=TPt3GbYMzYM

https://www.youtube.com/watch?v=Zd_s_e4RuD8&t=44s

https://www.youtube.com/watch?v=xfnpBEa89Xo&t=38s

https://www.youtube.com/watch?v=-q5vcSgPxH4

https://www.youtube.com/watch?v=_krY1BTtTGM

https://www.youtube.com/watch?v=YGrp1CYBpaw

https://www.youtube.com/watch?v=50MtrxI5HPk&t=11s

https://www.youtube.com/watch?v=-0KZXmCF_cg

https://www.youtube.com/watch?v=fuUIKuGLYgs

https://www.youtube.com/watch?v=mohY37ofRZU

- Dine rettigheder, når du har problemer med DB:

https://www.youtube.com/watch?v=CTUsR84A_rY

- Alvorlige sikkerhedsproblemer hos DB?

https://www.youtube.com/watch?v=iKX9KTfmZu4

https://www.youtube.com/watch?v=5d4EjJqHYgw

- Problemer med mobiliteten i Tyskland:

https://www.youtube.com/watch?v=EiaW0xVGYRg

- Humorprogrammer og satire om problemerne med DB:

https://www.youtube.com/watch?v=4e6kx7UbxlY

https://www.youtube.com/watch?v=XUaB0Jjf21M

https://www.youtube.com/watch?v=jTDtoVql4hc

https://www.youtube.com/watch?v=qjyzql5iIk0

- At rejse med fjerbusser i Tyskland. Filmer fra de sidste ni år:

https://www.youtube.com/watch?v=JpDyZIjR5ow

https://www.youtube.com/watch?v=Liv9cRbMSa0

https://www.youtube.com/watch?v=Kb3n1KE4IFQ

# data[].attributes.body
Was schenkst du deinen Familienmitgliedern und Freunden zu Weihnachten?

Hvad giver du dine familiemedlemmer og venner til jul?

Was schenkt ihr euren Familienmitgliedern zu Weihnachten?

Hvad giver I jeres familiemedlemmer til jul?

Was wünschst du dir zu Weihnachten?

Hvad ønsker du dig til jul?

Was könnte man Kindern schenken?

Hvad kunne man give til børn?

Was könnte man älteren Menschen schenken?

Hvad kunde man give til aeldre mennesker?

warme Kleidung - varmt tøj

die Schüssel, -n - skål

das Erlebnis, -se - oplevelse

verschiedene Teesorten - forskellige slags te

für meine Schwägerin - til min svigerinde

Weihnachten - jul

Ich schenke meiner Schwägerin eine Bodylotion.

schenken - give en gave

das Hemd, -en - skjorte

das Halstuch - törklaede,

Halstücher - törklaeder

der Gutschein, -e / der Geschenkgutschein, -e - gavekort

die Alternative, -n

Es kommt darauf an, ob ..... - Det er afhaengig af .......

Das hängt davon ab, ob ...... - Det er afhaengig af ......

_______________________________________

Hast du Geschwister?

Hast du Kinder?

Hast du Haustiere?

Habt ihr eine Katze?

Hast du einen Hund?

Ich habe eine Schwester.

Ich habe einen Bruder.

Ich habe eine Schwester und zwei Brüder.

Ich habe einen Bruder und einen Neffen.

Akkusativ - Objekt (genstandsled): Et objekt (det, vi gør noget med) står for det meste i faldet akkusativ.

_________________________

Grammtikteil (i midten af bogen) § 41, S. 144: Efter de fleste tyske udsagnsord (Verben) står et akkusativ-objekt.

Grammatikteil, §2, S. 128: Så her bøjer vi i akkusativ.

____________________

Kursbuch (KB, bogens förste del), S. 106 Nr. 1

KB, S. 107 Nr. 2

____________________

Grammatikteil (i midten af bogen) § 43, S. 145

Hvis vi har to objekter står personen i dativ og sagen i akkusativ:

Ich schenke meinem Bruder einen Roman.

meinem Bruder - person - Dativ (direktes Objekt, i den danske skoletradition hensyndsled)

einen Roman - sag - Akkusativ (indirektes Objekt, i den danske skoletradition genstandsled)

Grammatikteil § 3, S. 129: Så her bøjer vi i dativ.

__________________________________

KB, S. 108 Nr. 4c: Hvad kunne vi give disse personer?

Was könnten wir ihm / ihr / ihnen schenken?

Hvad kunne give til ham / hende / dem?

Wir könnten ihm Werkzeug schenken.

Vi kunne give ham vaerktöj.

Mascara / Wimperntusche

Silvester - 31. Dezember - nytårsaften

_______________________________________

KB, S. 97 Nr. 8

Arbeitsbuch (AB, bogens anden del), S. 93 Nr. 8

______________________________________

Hvis du önsker at traene eller at gentage:

Se disse film:

https://www.youtube.com/watch?v=Ro0R-x3WjAc&t=166s

https://www.youtube.com/watch?v=ZHt98_EJNUA

https://www.youtube.com/watch?v=6htc1HF-5CI

Arbeitbuch (AB, bogens anden del), S. 103 Nr. 3

Alle synes om morfar/farfar. Hvorfor? Skriv:

Er hat ihm einen DVD-Player geschenkt.

Han har givet ham en dvd-afspiller.

Husk: Personen skal stå i dativ og sagen i akkusativ.

OBS! Du finder lösningerne (facit) til øvelserne fra arbejdsbogen i slutningen af bogen ("Schlüssel").

AB, S. 104 Nr. 4: Fyld i tabellen. Se i KB (bogens første del), S. 107 Nr. 2

AB, S. 104 Nr. 5: Dan saetninger. Hvad kan man give til disse mennesker?

AB, S. 94 Nr. 9: Se på byplanen i KB (bogens förste del), S. 92 og fyld i teksten.

AB, S. 92 Nr. 7: Saet ind kendeordene og forholdsordene

# data[].attributes.body
Das haben wir am Donnerstag gemacht/

Dette gjorde vi i torsdags:

Wie reist du am liebsten? / Wie verreist ihr am liebsten?

Mit welchem Verkehrsmittel?

Hvordan rejser du helst? / Hvordan rejser I helst?

Med hvilken transportmedel?

Ich reise am liebsten .......

Mit dem Reisebus. der Reisebus / der Bus

Mit dem Zug. der Zug

Mit der Fähre. die Fähre

Mit der Bahn. die Bahn

Mit dem Flugzeug. das Flugzeug

Mit dem Auto. das Auto

Mit dem Rad. / Mit dem Fahrrad. das Rad / das Fahrrad

__________________________

Kursbuch (KB, bogens første del), S. 101: Vi laeste teksten Alle Wege nach Berlin

Wie fährst du normalerweise zur Arbeit? / Wie kommst du immer zum Kurs?

Ich fahre mit dem Bus.

Ich fahre mit der Bahn.

Ich fahre mit dem Auto.

Ich fahre mit dem Rad.

Ich gehe zu Fuß. / Ich laufe. - Jeg går (til fods).

Normalerweise fahre ich mit Fahrrad. Bei schlechtem Wetter fahre ich aber manchmal mit der S-Bahn. -

Jeg plejer at cykle. Men i dårligt vejr körer jeg nogle gange med S-toget.

_________________________________

Grammatikteil (i midten af bogen), § 17, S. 136:

Efter disse propostioner (forholdsord) bruger vi altid faldet dativ. Det er lige meget om vi kan stille spørgsmålet hvor? (stilstand) eller hvor ..... hen? (bevaegelse):

der Bus - Ich fahre mit dem Bus.

die U-Bahn - Ich fahre mit der U-Bahn.

das Auto - Wir fahren mit dem Auto.

die Fährräder [Plural / flertal] -

Wir fahren mit den Fahrrädern.

_______________________________

Grammatikteil, § 5, S. 130: Vi så hvordan vi bøjer de bestemte artikler (kendeord) der, die, das og die (i flertal) i nominativ (grundform), akkusativ og dativ.

OBS! I flertallet tilfører vi i dativ navneordene et -n, hvis det er muligt:

den Männern

den Kindern

den Fahrrädern

________________________________

Grammatikdel, § 3, S. 129: Vi orienterede os, hvordan vi bøjer artiklerne (kendeordene) i dativ.

_______________________________

der Bus - mit dem Bus / mit einem Bus

die Straßenbahn - mit der Straßenbahn / mit einer Straßenbahn

das Auto - mit dem Auto / mit einem Auto

die Busse [flertal] - mit den Bussen / mit Bussen

________________________________

Wie komme ich von hier nach Hilleröd? -

Mit der U-Bahn bis Nörreport und dann mit der S-Bahn nach Hilleröd.

Wie komme ich von hier nach Helsingör? -

Mit der U-Bahn bis Hauptbahnhof und dann mit dem Zug nach Helsingör.

du musst in ..... umsteigen / Sie müssen in ....... umsteigen -

du skal / De skal skifte i .......

Wie lange dauert das? -

Hvor laenge tager det?

___________________________

umsteigen - skifte

die Endstation - endestation

reisen, verreisen - rejse

die Hochzeit, -en - bryllup

der Streik, -s - strejke

vorbei - forbi

erleichtert - lettet, befriet

Ich war erleichtert, als es vorbei war.

meine längste Flugreise

stressig - belastende

in der Nähe von Hamburg - i naerheden af Hamborg.

Ich bin von Madrid nach Rom geflogen.

die Reise - rejse

das Erlebnis - oplevelse

am liebsten - helst

eng - smal, snaever

die Bahn / der Zug - tog

die S-Bahn - S-tog

die U-Bahn - metro

der Bus - bus

die Straßenbahn, die Tram - sporvogn

das Auto - bil

der Reisebus - turistbus

das Flugzeug - flyvemaskine

das Fahrrad - cykel

die öffentlichen Verkehrsmittel / der ÖPNV - offentlig transport

Busse und Bahnen / Bus und Bahn - bus og tog

das Klima - klimat

die Umwelt - miljö

die Kabine - kahyt, kabine

die Brücke - bro

Das ist eine heiße Kartoffel. - Det er en varm kartoffel.

Seeland, Fünen, Jütland - Sjaelland, Fyn, Jylland

Wir wohnen auf Seeland.

Sie wohnt auf Fünen. wohnen/ leben auf + ö

Sie leben auf Bornholm. wohnen / leben in + land, region

Er wohnt in Jütland.

_______________________________________

Vi talte om det skulle bygges en bror mellem Sjaelland og Jylland:

Eine Brücke von ........ nach ........., über die Insel Samsö.

Was meinst du?

der Vorteil, -e - fordel

der Nachteil, -e - ulempe

das Argument, -e - argument

hohe Kosten - høje udgifter

der Verkehr - trafik

das Klima - klimat

die Umwelt - miljö

die Natur

das Naturschutzgebiet, -e - fredet område

Auf Samsø liegt ein Naturschutzgebiet.

Ja, ich bin dafür. / Nein, ich bin dagegen. -

Ja, det går jeg ind for. / Nej, det er imod.

Ich bin mit Lars einer Meinung. - Jeg er enig med Lars.

Ich bin mit dir einer Meinung. / Ich bin Ihnen einer Meinung. - Jeg er enig med dig / med Dem.

Ich bin anderer Meinung. - Jeg er uenig.

Das finde ich auch. - Det synes jeg også.

Das finde ich nicht. - Det synes ikke.

___________________________________

Das kannst du machen, wenn du wiederholen oder üben möchtest /

Dette kan du gøre, hvis du ønsker at gentage eller at traene:

Se disse film:

https://www.youtube.com/watch?v=MnrIPq5CNyE

Forholdsord som altid styr dativ

https://www.youtube.com/watch?v=j2zh0QEq0UM

En sag om forholdsord som altid styr dativ

https://www.youtube.com/watch?v=CDgG2K7Kbbs&t=109s

Hvordan vi bøjer i dativ

https://www.youtube.com/watch?v=0De12CAXin8

Om offentlig transport i Berlin

https://www.youtube.com/watch?v=xE57KB9xs-g

At rejse med offentlig transport i Tyskland. En nem film med oversaetninger til engelsk.

https://www.youtube.com/watch?v=2uFBU_gQGxk&t=13s

At købe biletter i Berlin

Laes denne tekst om Berlin omkring året 2000:

Kursbuch (bögens förste del), S. 102 - 103. Besvar derefter spörgsmålene i Nr. 13

Se på oversigterne med billederne om trafik, om at rejse med toget og fra lufthavnen, her nede: Bahnhof, Flughafen, Verkehr

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen mit Dialogen / Lektion 57 / Präpositionen immer mit dem Dativ

# data[].attributes.body
m - der Koffer

f - die Information

n - das Gepäck

# data[].attributes.body
m - der Salat

f - die Zwiebel

n - das Brot

pl - flertal - Bohnen

# data[].attributes.body
Kære kursister,

Jeg er syg og derfor kan vi desværre ikke have tysk i dag, den 16 november 2023.

Jeg beklager! Vi ses igen næste uge, den 23 november.

Læs gerne mere her på "Padlet". Der finder I information om alle lektioner, film og forslag om, hvordan man kan træne og øve.

Venlige hilser / Viele Grüße
Torsten

# data[].attributes.body
- Der 9. November:

Ein Schicksalstag in der deutschen Geschichte:

der 9. November [" der neunte November"]

1918: Ende des Kaiserreichs - Deutschland Republik

Kajserrigets slut - Tyskland blev en republik

1938: Novemberpogrome (Reichskristallnacht)

Novemberpogromer mod jøder i Tyskland og Østrig

1989: Fall der Berliner Mauer

Berlinmurens fald

____________________________________

- Kursbuch (KB, den første del af bogen), S. 98: En tur med en sightseeing-bus gennem Berlin.

Warst du schon mal in Berlin? / Wart ihr schon mal in Berlin?

Har du allerede vaeret i Berlin? / Har I allerede vaeret i Berlin?

Welche Sehenswürdigkeit gefällt dir am besten?

Hvilken seværdighed synes du mest om?

die Sehenswürdigkeit, - en

- KB, S. 99 Nr. 11a: Hvor sidder / står bjørnen?

_________________________

- Grammatikdelen (i midten af bogen), §§ 5, 15, 16, S. 130, 134, 135

OBS! Efter visse forholdsord (Präpositionen) bruger vi faldet dativ (i den danske skoletradition ofte: "hensynsfald"), hvis vi kunne stille spørgsmålet WO? (hvor?, stilstand), og akkusativ (i den danske skoletradion ofte: "genstandsfald"), hvis vi kunne stille spørgsmålet WOHIN? (hvor ... hen?, bevaegelse). Kendeordene (Artikel) der, die og das skal bøjes.

_________________________________________________

- KB, S. 100 Nr. 11b: Hvad gør bjørnen?

__________________________________________________

Hvis du ønsker at øve eller at gentage:

Se filmene om seværdigheder i Berlin, her nede.

Se disse film om den 9. november:

https://www.youtube.com/watch?v=rvCa8_m--e8

på tysk

https://www.youtube.com/watch?v=ord6GwMKz2I

på engelsk

https://www.youtube.com/watch?v=L__c_bhwi4I

på tysk

https://www.youtube.com/watch?v=sV9eIPv6cY0

den 9. november 1938, på tysk

https://www.youtube.com/watch?v=DTBnOoBEJP0

den 9. november 1989, på engelsk

https://www.youtube.com/watch?v=qtsfHc5eZhI

den 9. november 1989, på engelsk

https://www.youtube.com/watch?v=h6zAnVHdxPs

den 9. november 1989, på engelsk

https://www.youtube.com/watch?v=0UB9LdTdsvg

den 9. november 1938, på engelsk

https://www.youtube.com/watch?v=40RgaHPfXMw

den 9. november 1938, på engelsk

https://www.youtube.com/watch?v=jWUaldQuiEU

den 9. november 1918, på tysk

https://www.youtube.com/watch?v=hXflPjZqRBU

nyheder fra den vesttyske tv fra den 10. november 1989, på tysk

https://www.youtube.com/watch?v=E2lLkl6R8eA

nyheder fra den vesttyske tv fra den 10. november 1989, på tysk

https://www.youtube.com/watch?v=LP57Pt4g_0o

nyheder fra den vesttyske tv fra den 9. november 1989, på tysk

Se disse film om forholdsordene, som nogle gang styrer dativ og nogle gang akkusativ:

https://www.youtube.com/watch?v=VEbjjazddFU&t=3s

https://www.youtube.com/watch?v=G3MeDOYgeO4&t=190s

https://www.youtube.com/watch?v=wknNktOlhlo

https://www.youtube.com/watch?v=ksRGdfirDdU&t=2s

Se disse film om kendeordene (artiklerne) med forklaringer:

https://www.youtube.com/watch?v=cyRDSqopIyA

https://www.youtube.com/watch?v=x-NiFYOgPwQ

https://www.youtube.com/watch?v=EXgyJfEQxsM&t=1005s

https://www.youtube.com/watch?v=5Vj7giLAiHk

https://www.youtube.com/watch?v=KDXPZfKVWW0&t=29s

De 100 vigtigste tyske navneord med deres kendeord:

https://www.youtube.com/watch?v=YuOD0RGb69Q

Arbeitsbuch (AB, bogens anden, sort-hvide del): Seite 95 Nummer 11. I finder lösningerne (facit) helt sidst i bogen ("Schlüssel") eller I kan også vise eller sende dem mig. -

Bernd leder efter sine briller. Hvor er de?

die Brille [på tysk ental]

a) Die Brille liegt vor dem Radio. / Sie liegt vor dem Radio.

b) Die Brille liegt zwischen den Büchern.

c) Sie liegt ......

AB, S. 96 Nr. 12: Hvem bor hvor? Skriv.

AB, S. 96 Nr. 13: Hvad er forkert? Skriv.

AB, S. 97 Nr. 14: Wohin stellen wir .....? - Hvor skal de hen med de forskelle møbler?

AB: Seite 83 Nummer 12.

AB, S. 88: Laes eksemplerne

AB, S 89 Nr. 2: Hvad passer sammen?

De vill gerne ...... - Hvor går De så hen?

Brug eksemplerne fra rammen til højre og saet de rigtige forholdsord (Präpositionen) og kendeord (Artikel) foran, f.eks.:

a) auf die Comerzbank

b) in den VW-Werkstatt

c) in die Sprachschule Berger

d) .........

Kursbuch (KB, bogens første del), S. 96 Nr. 6: Lyt på CD'en, afsnit 25, og svar på spørgsmålene:

a) Hvor var hr. Kern? Hvad gjorde (afklarede) han?

b) Hvor var hr. Kern ikke?

c) Hvad gjorde hr. Kern desuden? Fortael.

AB, S. 90 Nr. 3: Skriv. Frem og tilbage i byen. I dag gjorde Paul meget. Skriv under hvert billede, hvad Paul gjorde.

AB, S. 91 Nr. 4: Hvad fortaeller Paul? Se i nummer tre (side 90) og fortael.

AB, S. 92 Nr. 7: Saet ind forholdsordene (Präpostionen) og kendeordene (Artikel) fra overskriften

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=YP8y5D_MUyM&t=381s

https://www.youtube.com/watch?v=GzwUv1Zdm-0

https://www.youtube.com/watch?v=7eEnCEBuspg

https://www.youtube.com/watch?v=1fLU7Za73bM

https://www.youtube.com/watch?v=AosMFBF77Es

# data[].attributes.body
Das haben wir am Donnerstag gemacht /

Dette gjorde vi i torsdags:

Wo kann ich in Frederiksberg / in Kopenhagen .....

.... einkaufen?

.... einen Kaffee trinken?

.... Passbilder machen lassen?

.... essen gehen?

.... übernachten?

Wo in der Nähe gibt es hier ......

..... einen Supermarkt?

..... ein Restaurant?

..... eine Apotheke?

________________________

- Kursbuch (KB, bogens første del), S. 95 Nr. 2, 4.

Brug eksemplerne fra side 94 nr. 1 og s. 95 nr. 3.

- Grammatikdelen (i midten af bogen), §§ 5, 15, 16, S. 130, 134, 135

OBS! Efter visse forholdsord (Präpositionen) bruger vi faldet dativ (i den danske skoletradition ofte: "hensynsfald"), hvis vi kunne stille spørgsmålet WO? (hvor?, stilstand), og akkusativ (i den danske skoletradion ofte: "genstandsfald"), hvis vi kunne stille spørgsmålet WOHIN? (hvor ... hen?, bevaegelse). Kendeordene (Artikel) der, die og das skal bøjes.

- KB, S. 96 Nr. 5, 7

_________________________________________

Hvis du ønsker at øve eller at gentage:

Se disse film om forholdsordene, som nogle gang styrer dativ og nogle gang akkusativ:

https://www.youtube.com/watch?v=VEbjjazddFU&t=3s

https://www.youtube.com/watch?v=G3MeDOYgeO4&t=190s

https://www.youtube.com/watch?v=wknNktOlhlo

https://www.youtube.com/watch?v=ksRGdfirDdU&t=2s

Se disse film om kendeordene (artiklerne) med forklaringer:

https://www.youtube.com/watch?v=cyRDSqopIyA

https://www.youtube.com/watch?v=x-NiFYOgPwQ

https://www.youtube.com/watch?v=EXgyJfEQxsM&t=1005s

https://www.youtube.com/watch?v=5Vj7giLAiHk

https://www.youtube.com/watch?v=KDXPZfKVWW0&t=29s

De 100 vigtigste tyske navneord med deres kendeord:

https://www.youtube.com/watch?v=YuOD0RGb69Q

Arbeitsbuch (AB, bogens anden, sort-hvide del): Seite 83 Nummer 12. I finder lösningerne (facit) helt sidst i bogen ("Schlüssel") eller I kan også vise eller sende dem mig.

Arbeitsbuch (AB, bogens anden, sort-hvide del), S. 88: Laes eksemplerne

AB, S 89 Nr. 2: Hvad passer sammen?

De vill gerne ...... - Hvor går De så hen?

Brug eksemplerne fra rammen til højre og saet de rigtige forholdsord (Präpositionen) og kendeord (Artikel) foran, f.eks.:

a) auf die Comerzbank

b) in den VW-Werkstatt

c) in die Sprachschule Berger

d) .........

Kursbuch (KB, bogens første del), S. 96 Nr. 6: Lyt på CD'en, afsnit 25, og svar på spørgsmålene:

a) Hvor var hr. Kern? Hvad gjorde (afklarede) han?

b) Hvor var hr. Kern ikke?

c) Hvad gjorde hr. Kern desuden? Fortael.

AB, S. 90 Nr. 3: Skriv. Frem og tilbage i byen. I dag gjorde Paul meget. Skriv under hvert billede, hvad Paul gjorde.

AB, S. 91 Nr. 4: Hvad fortaeller Paul? Se i nummer tre (side 90) og fortael.

AB, S. 92 Nr. 7: Saet ind forholdsordene (Präpostionen) og kendeordene (Artikel) fra overskriften

# data[].attributes.body
Das haben wir am Donnerstag gemacht /

Dette gjorde vi i torsdags:

Einige Fragen

Wie schnell darf man in Dänemark auf Autobahnen / in Ortschaften fahren?

Hvor hurtigt må man køre i Danmark på motorveje / i bebyggede områder?

der Ort / die Ortschaft - bebygget område, landsby, mindre by

130 Kilometer in der Stunde/
130 km/h

Darf man im Dänemark in Cafés und Restaurants rauchen?

rauchen - ryge

Seit wann darf man nicht mehr in ........ rauchen?

Was möchtest du am Wochenende machen?

Ich möchte ......

Was kann / muss ich machen, um gesund zu bleiben?

Du kannst Rad fahren.

Du kannst ins Fitnessstudio gehen.

Du darfst nicht rauchen.

gesund - sund

_______________________________________

- Kursbuch (KB, bogens første del, er også vedhaeftet her oppe), S. 94, Nr. 1: Hvor er menneskerne lige nu? Vi lyttede til samtalerne på cd'en (afsnit 23) og satte ind bogstaverne i de grønne rammer, f.eks.:

a) in der Metzgerei

b) in der Apotheke

c) im Kino

die Metzgerei / die Fleischerei / der Metzger/ der Fleischer - slagter
die Reinigung - renseri

das Kino - bio / biografteater

- Grammatikteil (i midten af bogen, er også vedhaftet her oppe): §§ 5, 15, 16, S. 130, 134, 135

OBS! Efter visse forholdsord (Präpositionen) bruger vi faldet dativ (i den danske skoletradition ofte: "hensynsfald"), hvis vi kunne stille spørgsmålet WO? (hvor?, stilstand), og akkusativ (i den danske skoletradion ofte: "genstandsfald"), hvis vi kunne stille spørgsmålet WOHIN? (hvor ... hen?, bevaegelse). Kendeordene (Artikel) der, die og das skal bøjes.

- KB, S. 95 Nr. 3: Hvor skal mennesker hen? Vi lyttede til afsnit nr. 24 på CD'n og skrev bogstaverne foran hvert sted, f.eks.:

a) ins Schwimmbad

b) in die Apotheke

c) ........

Wo kann ich in Frederiksberg / in Kopenhagen .....

.... einkaufen?

.... einen Kaffee trinken?

.... Passbilder machen lassen?

.... essen gehen?

.... übernachten?

_____________________________________________

Hvis du ønsker at gentage eller vil traene -

Se disse film om forholdsordene, som nogle gang styrer dativ og nogle gang akkusativ:

https://www.youtube.com/watch?v=VEbjjazddFU&t=3s

https://www.youtube.com/watch?v=G3MeDOYgeO4&t=190s

https://www.youtube.com/watch?v=wknNktOlhlo

https://www.youtube.com/watch?v=ksRGdfirDdU&t=2s

Se disse film om kendeordene (artiklerne) med forklaringer:

https://www.youtube.com/watch?v=cyRDSqopIyA

https://www.youtube.com/watch?v=x-NiFYOgPwQ

https://www.youtube.com/watch?v=EXgyJfEQxsM&t=1005s

https://www.youtube.com/watch?v=5Vj7giLAiHk

https://www.youtube.com/watch?v=KDXPZfKVWW0&t=29s

De 100 vigtigste tyske navneord med deres kendeord:

https://www.youtube.com/watch?v=YuOD0RGb69Q

Arbeitsbuch (AB, bogens anden, sort-hvide del): Seite 83 Nummer 12. I finder lösningerne (facit) helt sidst i bogen ("Schlüssel") eller I kan også vise eller sende dem mig.

# data[].attributes.body
En vejledning om bogen "Themen aktuell", som vi nu bruger. Der kan I laese om, hvordan bogen er opbygget og hvad forskellige symboler og forkortelser betyder.

I behøver ikke tage med den til undervisningen eller skrive ud disse sider.

# data[].attributes.body
Nyheder

Kære kursister,

Nogle deltagere har spurgt mig om jeg ved, hvor der findes nyheder på et enklere eller langsamt sprog.

Her er nogle sider med nyheder, som I kan lytte til eller læse. Nogle af disse programmer er tilbud især til mennesker, der lærer tysk:

https://learngerman.dw.com/de/langsam-gesprochene-nachrichten/s-60040332

Nachrichtenleicht Startseite

Nachrichtenleicht Startseite

Unser Wochen-Rückblick in Einfacher Sprache. Von der

Nachrichten-Redaktion vom Deutschland-Funk.

https://www.newsinslowgerman.com/home

Nachrichten in Leichter Sprache

Nachrichten in Leichter Sprache

Der NDR macht Nachrichten in Leichter Sprache. Diese Nachrichten sind aus Nord·deutschland. Hier können Sie

diese Nachrichten lesen. Und hören.

Nachrichten in einfacher Sprache

Nachrichten in einfacher Sprache

Auf dieser Internet-Seite finden Sie Nachrichten in einfacher Sprache. Jeden Donnerstag veröffentlichen wir am Nachmittag die wichtigsten Nachrichten der Woche.

Nachrichten in Leichter Sprache aus Mittel-Deutschland |

MDR.DE

Nachrichten in Leichter Sprache aus Mittel-Deutschland |

MDR.DE

Das Wichtigste aus Politik, Kultur, Wirtschaft und Sport.Aus Sachsen, Sachsen-Anhalt und Thüringen.Für Menschen, die nicht so gut lesen können.Montag bis Freitag, 13 Uhr, außer an Feiertagen.

https://learngerman.dw.com/de/langsam-gesprochene-nachrichten-deutsch-lernen/a-2902081

____________________

Nyheder for børn, som man kan se, læse eller lytte til:

logo! - die Kindernachrichten des ZDF

logo! - die Kindernachrichten des ZDF

Täglich aktuelle Nachrichten aus aller Welt, verständlich erklärt - präsentiert von den logo!-Moderatoren Tim, Maral,

Linda und Sherif.

logo! am Donnerstag, 12.10.2023 - Nachrichten, einfach erklärt

logo! am Donnerstag, 12.10.2023 - Nachrichten, einfach erklärt

Die Themen: Deutscher Schulpreis / Lage in Nahost / Kojote wird ausgewildert -- moderiert von Sherif

_______________________

Almindelige sider og programmer med nyheder:

https://www.tagesschau.de/

https://www.tagesschau.de/multimedia

Aktuelle Nachrichten und Videos auf einen Blick

Aktuelle Nachrichten und Videos auf einen Blick

News aus Deutschland sowie aktuelle Nachrichten aus

Europa und aller Welt. Videos, Livestreams, Kommentare und Analysen von Politik bis Sport.

___________________________________

Viele Grüße
Torsten

# data[].attributes.body
Das haben wir am Donnerstag gemacht /
Dette gjorde vi i torsdags:

- Vi talte om, hvad man kan gøre for at sove bedre

- Kopier fra "Themen aktuell" (se venligst ned) blad 3, "Schlafstörungen": Vi læste texten

- blad 3, nr 10, "Welche Ratschläge können Sie geben bei ...?": Hvilke råd kan De give ved ...? - Vi talte i grupper og på holdet om hvad man kunde gøre vid forskellige sygdomme

- Vi kiggede på vigtige grundverber med hjaelp af bladet "Wichtige Grundverben", som er vedhæftet

- Vi gjorde øvelsen på bladet "Wichtige Grundverben", på side 15 nummer 14 a - g).

Løsningerne finder I her nede på et af billederne fra tavlen (se venligst ned).

__________________________

Hvis du ønsker at fordybe dig eller at gentage:

- Læs en gang til hele bladet "Wichtige grundverben" eller bare side 13 nummer 12), "Zusammenfassung"

- Gør øvelsen på bladet "Wichtige Grundveben", siderne 15 - 19, nummer 14) og 15)

- Se de 17 korte film, som du finder her nede.

- Gør øvelsen på kopien fra "Themen aktuell", blad 7 och 8, nummer 5, 6 och 7

______________________________________

OBS! Vi mødes ikke på torsdag, den 19. oktober, pga. efterårsferie.

Husk venligst at bestille bogen, så at vi kan bruge den på torsdag, den 26. oktober. Kontakt mig venligst, hvis I har brug for hjaelp:

https://www.amazon.de/Themen-aktuell-Fremdsprache-Arbeitsbuch-integrierter/dp/3191916903/ref=sr_1_3?__mk_de_DE=ÅMÅŽÕÑ&crid=2KYO8HY4HKS0G&keywords=Themen+aktuell+1&qid=1695169415&sprefix=themen+aktuell+1,aps,108&sr=8-3

Themen aktuell 1: Deutsch als Fremdsprache / Kursbuch und Arbeitsbuch mit integrierter Audio-CD Lektion 6–10: Deutsch als Fremdsprache. Niveaustufe A 1 Taschenbuch – 13. Juni 2003,

ISBN: 319 191 69 03 eller: 978-3-19-19 16 90-9

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen mit Dialogen / Lektion 31 / etwas verbieten, erlauben, sich etwas wünschen

# data[].attributes.body
I Schweiz siger de parkieren, men i Tyskland parken (parkere).

I Schweiz skriver de altid ss, och aldrig ß ("eszet"), som nogle ord skrives i Tyskland og Østrig med:

Fussball - Fußball

Efter en lang vokal (selvljud, dvs. langt a, e, i, o, u, ä, ö, ü) og efter en diftong (ei, ie, au, eu, äu) bruges det i Tyskland og Østrig ikke ss, men ß:

der Fuß, die Soße, grüßen (selvljudet udtales langt)

der Fluss, müssen, essen (selvljudet udtales kort)

außerhalb, reißen, draußen
(efter en diftong)

Indtil 1990erne brugtes det ß i flere ord (f.eks.: Fluß). I 1996 og i 2006 genemførtes det to retskrivningsreformer en del mennesker skriver stadigvæk enligt de gamle regler.

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen mit Dialogen / Lektion 31 / etwas verbieten, erlauben, sich etwas wünschen

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen A1 | Die Modalverben mit einfachen Beispielen und Dialogen üben!

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen A1 | Die Modalverben mit einfachen Beispielen und Dialogen üben!

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen mit Dialogen / Lektion 46 / Modalverben und Hilfsverben

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen mit Dialogen / Lektion 46 / Modalverben und Hilfsverben

# data[].attributes.attachment_caption
Learn German | German Grammar | müssen | Modal verbs | Modalverben | A1

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn German | German Grammar | müssen | Modal verbs | Modalverben | A1

# data[].attributes.attachment_caption
Learn German | German Grammar | dürfen | Modal verbs | Modalverben | A1

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn German | German Grammar | dürfen | Modal verbs | Modalverben | A1

# data[].attributes.attachment_caption
A2 - Lesson 24 | Präteritum (Modalverben) | Preterite (Modal Verbs) | German for beginners

# data[].attributes.attachment_link.title
A2 - Lesson 24 | Präteritum (Modalverben) | Preterite (Modal Verbs) | German for beginners

# data[].attributes.attachment_caption
5 Meanings of the Verb "Sollen" | Super Easy German 198

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Meanings of the Verb "Sollen" | Super Easy German 198

# data[].attributes.attachment_caption
5 Meanings of the Verb "Dürfen" | Super Easy German 195

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Meanings of the Verb "Dürfen" | Super Easy German 195

# data[].attributes.attachment_caption
Irregular Verbs: Mögen | Super Easy German (103)

# data[].attributes.attachment_link.title
Irregular Verbs: Mögen | Super Easy German (103)

# data[].attributes.attachment_caption
Learn German | Satzstellung Modalverben | #shorts

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn German | Satzstellung Modalverben | #shorts

# data[].attributes.attachment_link.description
With our method you will learn GERMAN by listening and repeating dialogues. This makes German learning fun and easy! Deutschniveau: Anfänger A1Deutsch lernen…

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen | Tipps und Ratschläge zur Gesundheit | Verbformen | Imperativ bilden

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen | Tipps und Ratschläge zur Gesundheit | Verbformen | Imperativ bilden

# data[].attributes.attachment_caption
Learn German | Modalverben können und wollen konjugieren | #shorts

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn German | Modalverben können und wollen konjugieren | #shorts

# data[].attributes.attachment_link.description
With our method you will learn GERMAN by listening and repeating dialogues. This makes German learning fun and easy! @hallodeutschschule Deutschniveau: Anfän...

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen | Sollten die Frauen den Haushalt machen? | Modalverben im Präteritum

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen | Sollten die Frauen den Haushalt machen? | Modalverben im Präteritum

# data[].attributes.attachment_link.description
✍ Werde Mitglied von der HALLO DEUTSCHSCHULE! So kannst du noch mehr Deutsch üben und bekommst exklusive Hausaufgaben und Vorteile! 🎁👉 https://www.youtube.…

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen mit kurzen Videos | müssen & dürfen | #Modalverben | #shorts

# data[].attributes.body
Billet (f.eks. til bus, tog eller metro) på tysk:

I Schweiz:
Billett

I Tyskland:
die Fahrkarte, -n
der Fahrschein, -e
das Ticket, -s

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen mit kurzen Videos | müssen & dürfen | #Modalverben | #shorts

# data[].attributes.attachment_link.description
Deutsch als Fremdsprache lernen mit unseren kurzen Deutschlektionen! So macht Deutsch lernen Spass und ist einfach. Schau jeden Tag eine Lektion. Automatisie...

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen | Kennst du den Unterschied zwischen "können" & "dürfen" oder "müssen" und "sollen"?

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen | Kennst du den Unterschied zwischen "können" & "dürfen" oder "müssen" und "sollen"?

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen A1 | Modalverben im Satz | Grammatik und Deutschübungen

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen A1 | Modalverben im Satz | Grammatik und Deutschübungen

# data[].attributes.attachment_caption
Deutsch lernen A1 / Satzstellung Modalverben / einen Termin oder ein Date absagen und begründen

# data[].attributes.attachment_link.title
Deutsch lernen A1 / Satzstellung Modalverben / einen Termin oder ein Date absagen und begründen

# data[].attributes.headline
Bogen "Themen aktuell 1, Lektion 6 - 10"

# data[].attributes.subject
Bogen "Themen aktuell 1, Lektion 6 - 10"

# data[].attributes.body
Jeg beder alle kursisterne om at bestille denne bog, så at vi kan bruge den efter efterårsferie, fra den 26. oktober:

https://www.amazon.de/Themen-aktuell-Fremdsprache-Arbeitsbuch-integrierter/dp/3191916903/ref=sr_1_3?__mk_de_DE=%C3%85M%C3%85%C5%BD%C3%95%C3%91&crid=2KYO8HY4HKS0G&keywords=Themen+aktuell+1&qid=1695169415&sprefix=themen+aktuell+1%2Caps%2C108&sr=8-3

Themen aktuell 1: Deutsch als Fremdsprache / Kursbuch und Arbeitsbuch mit integrierter Audio-CD Lektion 6–10: Deutsch als Fremdsprache. Niveaustufe A 1 Taschenbuch – 13. Juni 2003,

ISBN: 319 191 69 03 eller: 978-3-19-19 16 90-9

_____________________________________________

Kontakt mig venligst, hvis I har brug for hjaelp.

# data[].attributes.body
Das haben wir im Unterricht gemacht /
Dette gjorde vi i undervisningen:

- Die Teilnehmerinnen und Teilnehmer haben in Gruppen darüber gesprochen, was sie in den letzten sieben Tagen gemacht haben. Anschließend hat dann jede Person über die Woche eines anderen Teilnehmers berichtet.
Kursisterne talte i grupper om, hvad de gjorde i løbet af de sidste syv dage. Derefter fortalte hver person om en anden kursists uge.

- Wir haben die Regeln zum Perfekt wiederholt. Ihr findet alles in dem Dokument, das oben angeheftet ist.
Vi gentog reglerne om at danne meninger i førnutid. I finder alt i dokumentet, som er vedhaeftet her oppe.

- Wir haben die Übung auf den Seiten fünf bis sieben im angehefteten Dokument gemacht. Die Sätze sollen umformuliert werden, so dass sie im Perfekt stehen. Die unregelmäßigen Verben findet ihr in der Tabelle hier unten. /
Vi gennemførte øvelsen på siderne fem til syv i dokumentet, som er vedhaeftet her oppe. Saetningerne skal omformuleres, så at de står i førnutid. De uregelmaessige udsagnsord finder I i tabellen her nede.

________________________

Hvis du gerne vil fordybe eller gentage noget

Se gerne nogle af disse film fra Schweiz om perfekt (førnutid):

OBS! I Schweiz bruger de ikke ß, med de skriver altid ss.

I Schweiz siger de:

Velo - das Fahrrad (cykel).
Lavabo - das Waschbecken (handvask).

https://www.youtube.com/watch?v=SIAnlHptXVQ&t=9s

https://www.youtube.com/watch?v=MNpJzOULyTc

https://www.youtube.com/watch?v=ByKRsKSrrq8

https://www.youtube.com/watch?v=c3nsDj0cOjU

https://www.youtube.com/watch?v=arm_FbwTukg

https://www.youtube.com/watch?v=dIXOg3kLsx0&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL

https://www.youtube.com/watch?v=KXWv-NZ1geU&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=2

https://www.youtube.com/watch?v=OG6a6jGTBdk&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=3

https://www.youtube.com/watch?v=HfZcnHyVwi8&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=4

https://www.youtube.com/watch?v=2_pFrh4d66s&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=5

https://www.youtube.com/watch?v=X8hi0AQRfCo&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=6

https://www.youtube.com/watch?v=iQRIZSjpwFg&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=7

https://www.youtube.com/watch?v=O-qrL_autU0&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=8

https://www.youtube.com/watch?v=dDNhTJiRew4&list=PLvGPylmSp7lpX8GmtGIgwiuL1CDvKdDWL&index=9

https://www.youtube.com/watch?v=MNpJzOULyTc&t=190s

https://www.youtube.com/watch?v=lN-5Z4puA6U&t=539s

https://www.youtube.com/watch?v=lN-5Z4puA6U&t=29s

https://www.youtube.com/watch?v=ycdqT6lj1ns&t=562s

https://www.youtube.com/watch?v=1VJ9sXf-KXw&t=607s

Hvornår vi bruger vi förnutid og hvornår datid i det talte sprog:
https://www.youtube.com/watch?v=fB12-T5jC30

Hvornår vi danner førnutid med "haben" og hvornår med "sein":
https://www.youtube.com/watch?v=hTvyNDDhG2M

Film om böjningen av verben "haben" og "sein":

https://www.youtube.com/watch?v=uJyTsdEcTEA

https://www.youtube.com/watch?v=dxtM8UVF3cA

https://www.youtube.com/watch?v=59V-dODlLn0

https://www.youtube.com/watch?v=VOYAMqLQTkg

# data[].attributes.body
Das haben wir im Unterricht gemacht /
Dette gjorde vi i undervisningen:

- Wir haben einige Formulierungen zu Themen wie Hobby, Freizeit, Familie und Beruf aufgefrischt.
Vi gentog nogle formuleringer om emnerne hobbys, fritid, familie og arbejde.

- Kopien, Seite 72 (Blatt 1, links): Wir haben zu jeder Frage die passende Antwort gesucht
Vi søgte det passende svar på hvert spørgesmål.

- Kopien, Seite 76 - 77 (Blatt 4): Wir haben die Bilder sortiert, so dass es drei Geschichten werden
Vi ordnede billeder, så at det bliver tre historier.

- Wir haben darüber gesprochen, dass wir im mündlichen Deutsch normalerweise das Perfekt benutzen, wenn wir über etwas in der Vergangenheit sprechen
Vi talte om, at vi i det mutlige tysk for det meste bruger førnutid, hvis vi taler om noget som skede tidligere

Präsensform von haben + Partizip II /
Nutid af "haben" + kort tillægsform:
Ich habe Obst gekauft.
Jeg har købt frugt.

Verben, die Bewegung (von einem Punkt zum anderen, z. B.: laufen, gehen, schwimmen, fahren, fliegen) oder eine Zustandsveränderung (z. B.: geboren werden, sterben, aufwachen, einschlafen) ausdrücken bilden das Perfekt nicht mit haben, sondern mit sein /
Udsagnsord, der udtrykker en bevaegelse (fra et sted til et andet) eller en tilstandsforandring danner førnutid ikke med "haben", men med "sein":

Ich bin nach Berlin gefahren.
Jeg er kört / körte til Berlin.
Wir sind nach Hause gelaufen.
Vi er gået / gik hjem (til fods).
Ich bin heute um halb sieben aufgewacht.
Jeg vagnede tidligt i dag.

Außerdem bilden die Verben bleiben, sein und werden das Perfekt mit sein /
Desuden danner udsagnsordene "bleiben" (blive), sein (vaere) og werden (blive) førnutid med "sein":

Ich bin Hamburg geblieben.
Jeg blev i Hamburg.
Ich bin gestern zu Hause gewesen.
Jeg blev hjemme igår.
Sie ist gestern Mutter geworden.
Hun blev mor i går.

_____________________________

Wenn du etwas vertiefen möchtest /
Hvis du ønsker at forbyde noget:

- Setze die Körperteile auf dem Arbeitsblatt "Der menschliche Körper" ein (hier unten). Sieh auf das Bild "Körper und Gesicht" (hier unten)
Fyld i kropsdelene på arbejdsbladet "Der menschliche Körper" (se ned). Se på bilden "Körper und Gesicht" her nede.

- Mach weitere Übungen auf den Kopien (hier oben)
Gør flere øvelser på kopierne (se her oppe)

# data[].attributes.body
Das haben wir im Unterricht gemacht /
Dette gjorde vi i undervisningen:

Die Teilnehmerinnen und Teilnehmer haben miteinander gesprochen und sich dann gegenseitig vorgestellt.

Kursisterne talte med hinanden og præsenterede derefter hinanden.

Einige Tipps und wichtige Formulierungen

Nogle tips og vigtige formuleringer:

Sie wohnt in Kopenhagen.

Sie ist Lehrerin für Naturschutz. -

Når vi taler om en kvinde tilförer vi normalt -in-endelsen.

Sie interessiert sich für Natur. / Er interessiert sich für Sport. / Ich interessiere mich für Musik.

Sie ist oft nach Deutschland gereist. / Sie war oft in Deutschland. -

Hun har ofte rejst til Tyskland. / Hun har ofte vaeret i Tyskland.

Sie möchte mit ihrem Schwiegervater sprechen. / Sie möchte sich mit ihrem Schwiegervater unterhalten (können).

der Handstand / der Kopfstand -

Sie macht gern Handstand / Kopfstand. -

Hun står gern på haender / på hoved.

der Bruder - zwei Brüder

Er hat einen Bruder. / Sie hat zwei Brüder

Han har en bror. / Hun har två brödre.

Er hat viel Zeit in der Schweiz verbracht. -

Han har tillbragt meget tid i Schweiz.

Er studiert seit zwei Wochen an der CBS. -

Han har laest på CBS i to uger.

OBS! Hvis det stadigvaek er aktuelt bruger vi nutid.

Er hat zwei Wochen an der CBS studiert. -

Han laeste to uger på CBS.

ich mag / er mag / sie mag -

jeg kan lide / er kan lide / hun kan lide

das Ferienhaus -sommerhus

Er fährt oft nach Hamburg. - Han körer ofte til Hamburg.

Er möchte (mehr) Deutsch lernen. - Han vil lære (mere) tysk.

der Konzern - en stor virksomhed

das Unternehmen / die Firma – virksomhed / firma

der Verkäufer [en mand] / die Verkäuferin [en kvinde] – saelger

_________________________________________

Wir haben darüber gesprochen, dass wir in den deutschsprachigen Ländern andere Erwachsene, die nicht Familienangehörige, Verwandte oder Freunde sind, generell nicht mit du, sondern mit Sieansprechen. Wir reden sie dann normalerweise nicht mit dem Vornamen, sondern mit Herr+Nachnamebzw. Frau+Nachnamean, z. B.: Herr Schmidt, Frau Mayer.

Junge Menschen, Studierende und Leute, die sich z. B. in Bereichen wie Sport, Vereinsleben oder Freizeit treffen, sprechen sich oft mit du an. Dann benutzt man die Vornamen.

Vi talte om, at vi tiltaler andere voksne, som ikke er familiemedlemmer eller venner i de tysktalende lande ikke med du, men med De. Vi plejer at tiltale dem ikke med fornavnet, men med Herr+efternavn eller Frau+efternavn.

Unge, studerende og mennesker, der mødes på områder som f. eks. idræt, foreningslivet eller fritid, siger ofte du til hinanden. Så bruger man fornavnene.

________________________________________

Wir haben die Konjugation der regelmäßigen Verben und des Verbs seinim Präsens wiederholt und uns mit dem Blatt Konjugation der Verben befasst, das hier angeheftet ist.

Vi genopfriskede bøjningen af de regelbundne verb og af verbet sein (vaere) i nutid og tog hånd om bladet Konjugation der Verben, som er vedhaeftet her.

_____________________________________

Hvis du önsker at fordybe dig eller at gentage noget:

Gör övelserne på bladet Konjugation der Verben

Se gerne disse film om hvordan vi böjer de regelbundne tyske verb:

https://www.youtube.com/watch?v=CyME2ZobD60

https://www.youtube.com/watch?v=9h8p08qziG0&t=2s

https://www.youtube.com/shorts/5d-AD9FuCUc

Se disse film om hvordan vi böjer verben haben (have) og sein (vaere):

https://www.youtube.com/watch?v=uJyTsdEcTEA

https://www.youtube.com/watch?v=dxtM8UVF3cA

https://www.youtube.com/watch?v=59V-dODlLn0

https://www.youtube.com/watch?v=VOYAMqLQTkg

- Se gerne disse film om at presentere sig og om arbejde, fritid, hobbys og familie:

https://www.youtube.com/watch?v=nTjYC91cV4A

https://www.youtube.com/watch?v=Cy4_jtJC1HU

https://www.youtube.com/watch?v=nuGpXkhxx6o

https://www.youtube.com/watch?v=oBXPabBZUKM

https://www.youtube.com/watch?v=UmOCTLAttXo&t=132s

https://www.youtube.com/watch?v=qFXt5SlgKMg&t=717s

https://www.youtube.com/watch?v=I-Dt1N_K10I&t=216s

https://www.youtube.com/watch?v=J5KZwGDLRPE&t=14s

https://www.youtube.com/watch?v=HLsZ4jab3nc&t=200s

# data[].attributes.attachment_link.title
Konjugation der Verben im Präsens, regelmässige Verben, haben, sein, 2023-09-25

# data[].attributes.body
Kære kursister,

Velkommen til vores hold “Tysk, 3. semester - mellemniveau A2”, som begynder i morgen, på torsdag!

Bemærk venligst, at vi mødes på Skolen på Nyelandsvej i klasselokale 85, Byg.C, 2. sal.

# data[].attributes.attachment_caption
WICHTIGE ADRESSEN UND TELEFONNUMMERN AOF 2023 09 20

# data[].attributes.headline
Information, Nachrichten, wichtige Adressen und Telefonnummern  

# data[].attributes.subject
Information, Nachrichten, wichtige Adressen und Telefonnummern  