# data[].attributes.body
Prizor atletskog dvoboja Hrvatske i Srbije koji je održan  urujnu 1940 Zagrebukojemu je hrvatska vrsta premocno pobjedila. U praksi se je Banovina Hrvatska nastojala što više osamostaliti što se je osobito gledalo na sportskom polju. Tada su naime u više sportova samostalni nastupile izabrane hrvatske vrste pa i nogometna koja je u proljeće 1940 odigrala više međunarodnih susreta sa Švicarskom i Mađarskom

# data[].attributes.body
Hrvatski nogometni glub

# data[].attributes.body
•U početku međuratnog razdoblja središte sporta i nogometa bilo je u Zagrebu

•Najpopularniji  sport bio je nogomet

•Vodeći hrvatski nogomenti klubovi su osnovani prije 1914.

•Najpoznatiji klubovi su bili zagrebački HAŠK i Građanski, te splitski Hajduk

•Hrvatski sportaši postižu značajne uspjehe i u drugim sportovima pogotovo u tenisu

•1939.hrvatski su tenisači nastupili u završnici Davis Cupa

•Neki sportaši pokušali su promijeniti nepovoljno stanje čim su dobili priliku

•Nakon uspostave Banovine Hrvatske osnovana je Hrvatska športska sloga koja je uspjela okupiti većinu hrvatskih sportaša

# data[].attributes.body
Prva Hrvatska svjetska zvijezda bio je Franjo Punčec koj je u godinama prije 2 svijetskog rata bio četvrti igrač svijeta te polufinalist Wimbledon i Ronaldo Garrosa

# data[].attributes.body
Između dva svjetska rata sport je u Osijeku, kao i u ostalim hrvatskim gradovima imao uzlaznu liniju; osnivaju se brojni novi sportski klubovi, u porastu je bio i broj aktivnih sportaša. S jednakim zanosom igrao se tenis u Osijeku i Gospiću, a isto je vrijedilo za osječke šahiste (1913), nogometaše (1916), hazenašice (1920), udičare (1920), teškoatletičare (1921), stolnotenisače (1922), boksače (1924), zrakoplovce (1926), motocikliste (1927), kuglače (1933), i sve ine nositelje sporta koji se javljaju u gradu na Dravi u prvoj polovici 20.stoljeća.