# data[].attributes.body
http://www.naturpaedagogik.dk/nysammenlign.htm

# data[].attributes.body
Film om energiformer (3:34)

# data[].attributes.attachment_link.description
Der findes mange forskellige former for energi. Uanset formen gælder det dog, at energi hverken kan fremstilles eller forsvinde, den kan kun skifte form. Planterne laver fx solenergi om til kemisk energi i sukker. Vindenergi opstår, når Solen varmer luften op og dermed skaber vinde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kort om sol og solfangere

I virkeligheden stammer al den energi vi har her på jorden fra solen. Træer og planter vokser med sollys som energikilde. Olie, kul og naturgas er lavet af urgamle planter, som er blevet presset sammen under stort tryk og høje temperaturer i jorden i millioner af år. Selv vinden blæser, fordi solen varmer jorden mere op nogle steder end andre - så der opstår en forskel i temperaturen, som flytter luften fra varme områder mod kolde områder.

Du kan fange solens varme med en solfanger - og varme vand op med det. Det er samme ide som man bruger i de rigtig store solfangere.

Sådan gør du

Din solfanger skal varme vand op, mens det løber igennem akvarieslangen.

Start med at folde slangen frem og tilbage, til et lille bundt. Sæt elastikken omkring den foldede slange - og lad cirka 50 cm slange hænge tilbage i hver ende.

Læg nu den foldede del af slangen ned i syltetøjsglasset. Pak stanniol tæt omkring slangen og dæk glasset med stanniol.

Stil bradepanden på det lille bord. Stil glasset med slangen op i bradepanden - og lad det stå 1 time i solen, så din solfanger kan blive varmet op.

Stil sodavandsflasken med vand ved siden af glasset. Nu skal du have vandet fra flasken til at løbe igennem din solfanger. Du skal bruge hævert-metoden. Den bygger på, at vand altid løber nedad, fordi tyngdekraften trækker i det.

Stik den ene ende af slangen ned i vandflasken.

Lad den anden ende af slangen hænge frit ned under bordet - så enden af slangen er lavere end vandflasken.

Sug forsigtigt i den ende som hænger frit, så vandet begynder at løbe fra vandflasken, igennem bundet af slange i solfangeren - og ud af enden..

Vandet skal dryppe stille og roligt ud af slangen.

Mærk på det vand der kommer ud af solfangeren - og mærk udenpå vandflasken. Kan du mærke forskel på temperaturen? Hvordan skal forskellen være, hvis dit forsøg lykkes?

Det vand som kommer ud skal være lidt varmere end vandet i flasken, hvis solfangeren virker. Med et termometer kan du måle, om der er forskel.

Hvad tror du har betydning for, hvor meget din solfanger kan varme vandet op?

Årstiden. Hvorfor?

Tidspunktet på dagen. Hvorfor?

Hvor hurtigt vandet løber igennem solfangeren. Hvorfor?

Hvordan solfangeren står i forhold til solen. Hvorfor?

Hvor lang tid solfangeren står og varmer op

Kunne man have lavet solfangeren på en anden - eller en smartere måde?

# data[].attributes.attachment_link.description
I virkeligheden stammer al den energi vi har her på jorden fra solen. Træer og planter vokser med sollys som energikilde. Olie, kul og naturgas er lavet af urgamle planter, som er blevet presset sammen under stort tryk og høje temperaturer i jorden i millioner af år.

# data[].attributes.headline
Få et æg til at flyde i saltvand - 50 g salt+2dl vand, derefter mere vand...

# data[].attributes.subject
Få et æg til at flyde i saltvand - 50 g salt+2dl vand, derefter mere vand...

# data[].attributes.body
Kartoffel m salt i fordybning

# data[].attributes.body
file:///C:/Users/Klasse%20D/Downloads/Smykkesten_og_krystaller.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I århundreder har mennesker været tiltrukket af den søde smag af sukker. Hvad enten sukkeret kom fra sukkerør, som sirup fra træer eller fra roer, har vi mennersker brugt det til at forsøde vores mad og drikkevarer.

De fleste kender sukker som de hvide, fine krystaller, man bruger i kaffe og kager - men sukker kan også have andre former. For eksempel som meget store krystaller - det man kalder kandis - og det kan man sagtens lave selv.
Til forsøget skal du bruge: Sådan gør du:
Bland vand og sukker i skålen, mens du rører kraftigt rundt, indtil du ikke kan opløse mere sukker i vandet. Lad eventuelt blandingen stå og hvile og bland så igen. Når blandingen er helt mættet hældes den over i glasset (er der sukkerkrystaller i bunden af skålen, skal du hælde forsigtigt, så de ikke kommer med op i glasset).

Fugt bomuldssnoren i vand og rul den i sukker. Bind den ene ende fast til ispinden og klip snoren af i den anden ende, så den næsten når bunden af glasset.

Lad nu glasset stå i et par dage, og se hvordan krystallerne langsomt vokser frem. Læg eventuelt et stykke pap eller papir over glasset, så der ikke kommer støv og andet i.
Hvad er det, der sker?
Når man bygger krystaller er det en langsom proces, der sker ved, at lag på lag af molekyler lægger sig oven på hinanden og danner større og større krystaller. Når vandet langsomt fordamper, har sukkeropløsningen for meget sukker i sig. Sukkeret er derfor nødt til, at 'forlade' vandet og blive til fast form igen - og så har vi vores sukkerkrystaller.

Tips: Du kan også tilsætte for eksempel pebermynte-essens eller frugtfarve - så får du både bolsjer med smag og farve.

# data[].attributes.attachment_link.description
I århundreder har mennesker været tiltrukket af den søde smag af sukker. Hvad enten sukkeret kom fra sukkerør, som sirup fra træer eller fra roer, har vi mennersker brugt det til at forsøde vores mad og drikkevarer. De fleste kender sukker som de hvide, fine krystaller, man bruger i kaffe og kager - men sukker kan også have andre former.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fag: Dansk, sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab

Opgave 1: Tryghed på sociale medier

Læringsmål: Eleverne kan diskutere, hvad der skaber tryghed på nettet.

Varighed: 1 lektion (45-60 minutter)

Se klippene:
"Pinlige billeder deles på nettet" "Børn lærer om sikkerhed på nettet" "Børn undervises i tryghed på nettet"
Online trivsel

I uge 34 sætter DR fokus på digital mobning. Trivsel på nettet er en vigtig del af børnelivet. I dette tema fokuserer vi på børns trivsel, adfærd og rettigheder på nettet og de sociale medier. Der er elevopgaver til indskoling, mellemtrin og udskoling.
I grupper på tre til fire elever:
Her følger nogle udsagn, der handler om, hvad der har betydning for, at man føler sig tryg på nettet.

Lav en liste i gruppen, hvor I prioriterer det vigtigste udsagn først og det mindst vigtige udsagn nederst.

I skal kunne argumentere for jeres valg af rækkefølge.

Hvad gør dig tryg på sociale medier?

At man ved, hvem der kan se det, man lægger op

At man kun lægger billeder op, som man synes alle må se

At man ikke lægger billeder op, hvor man ikke har så meget tøj på

At man ikke deler billeder af andre, der ikke har så meget tøj på

At man ikke skriver negative kommentarer til hinanden

At man ikke skriver anonymt til hinanden

At man har haft undervisning om sociale medier

I klassen:
Grupperne fremlægger deres prioriterede liste og argumenterne for rækkefølgen.
I klassen kan I herefter tale om:

Hvordan kan man passe på sig selv på sociale meder?

Hvordan kan man passe på hinanden på sociale medier?

Hvem kan tale med, hvis man oplever noget ubehageligt på sociale medier?

Hvordan kan man beskytte sit privatliv på sociale medier?

Opgave 1: Likes og følgere

Læringsmål: Eleverne kan lave interviews, der sætter fokus på dilemmaer og udfordringer omkring likes og følgere på sociale medier.

Tid: 1 lektion (45-60 minutter)

Se klippene:
"Rigtig mange børn er på sociale medier" "Børn bliver berømte på Instagram" "Børn kan blive afhængige af likes på sociale medier" I klassen:
Tal i klassen om disse spørgsmål:

Hvad betyder "Instafame"?

Hvad synes Johanne, der er godt ved at have mange følgere på Instagram?

Hvad kan være svært på Instagram og andre sociale medier?

Er det vigtigt at få likes for det, man ligger op på sociale medier?

Hvad fortæller de unge i klippene om de følelser, man kan få, når man får et like?

Hvad fortæller de unge i klippene om de følelser, man kan få, når man ikke får likes?

I grupper på fire elever:
Interview hinanden to og to.

Interviewet skal handle om likes og følgere.

Brug disse spørgsmål i interviewet og find selv på flere:

Er det vigtigt at få likes? Hvorfor/hvorfor ikke?

Er det vigtigt at have mange følgere? Hvorfor/hvorfor ikke?

Hvordan føles det at få mange likes?

Hvordan ville det være, hvis man ikke kunne like hinandens billeder og kommentarer?

Hvad kan man gøre, hvis man ikke får likes på de ting, man lægger op?

Opgave 3: Mobning på sociale medier

Læringsmål: Eleverne kan opstille ideer til, hvordan man kan forebygge og håndtere mobning på nettet.

Tid: 1 lektioner (45-60 minutter)

Se klippet:
"Mobning på nettet" I grupper på tre til fire elever:
Undersøg, hvad der er lovligt og ulovligt at dele og skrive på nettet.
I klassen:
Tal i klassen om:

Hvornår er det lovligt at dele billeder på nettet?

Hvornår er det ulovligt at dele billeder på nettet?

Hvad er det ulovligt at skrive til andre på nettet?

Hvad kan få nogen til at oprette en hadeside om en anden person?

Hvad kan man gøre, hvis man ser en hadeside på nettet?

Er der et hårdere sprog på sociale medier end i hverdagen i klassen?

Er der noget, der er særligt ubehageligt ved digital mobning?

Hvad kan man gøre, hvis man oplever, at andre bliver mobbet på et socialt medie?

Hvad kan man gøre, hvis man selv oplever at blive mobbet på et socialt medie?

Opgave 4: Privatliv på nettet

Læringsmål: Eleverne kan udarbejde en guide til, hvordan forældre kan understøtte børns trivsel på sociale medier.

Tid: 2 lektioner (1 ½ - 2 timer)

Se klippene:
"Unge værner om deres privatliv på nettet" "Forældre holder øje på Facebook" I klassen:
Tal om følgende spørgsmål i klassen:

Hvad fortæller undersøgelser om, hvorfor unge søger væk fra Facebook?

Er det en god idé at være venner med sine forældre på sociale medier? Hvorfor/hvorfor ikke?

Er det okay, at forældre lægger billeder af deres børn på sociale medier uden at spørge børnene om lov? Hvor går din grænse?

Hvis man er ven med sin forælder/sine forældre på Facebook, må forældrene så gerne like og kommentere det, man lægger på sin profil?

Hvad kan forældre gøre for at respektere børns privatliv på nettet?

I grupper på tre til fire elever:

Lav en guide til forældre med gode råd til, hvordan de hjælper deres børn med at trives på sociale medier.
I klassen:
I kan samle gruppernes råd til forældre i "Klassens guide til forældre på nettet", som efterfølgende kan deles ud til forældrene i klassen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fag: Dansk, sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab Læringsmål: Eleverne kan diskutere, hvad der skaber tryghed på nettet. Varighed: 1 lektion (45-60 minutter) Se klippene: "Pinlige billeder deles på nettet" "Børn lærer om sikkerhed på nettet" "Børn undervises i tryghed på nettet" Online trivsel I uge 34 sætter DR fokus på digital mobning.

# data[].attributes.attachment_link.description
På den ene side kan puberteten være noget, man længes imod, fordi det betyder, at man kommer til at føle sig mere voksen. På den anden side kan det også være en besværlig tid, hvor man både skal vænne sig til en ny krop og nye følelser.

# data[].attributes.attachment_link.title
iPads in Schools - How to use BeeBot App

# data[].attributes.body
Individuelt forsøg

# data[].attributes.body
Fælles-forsøg

# data[].attributes.body
kan fortælle om noget er surt, neutralt eller basisk

# data[].attributes.headline
En bolle af hvedemel, der lugter af bacon...

# data[].attributes.subject
En bolle af hvedemel, der lugter af bacon...

# data[].attributes.body
uden at indeholde det mindste gris!

# data[].attributes.body
Er du klar til at baldre balloner med lys...

# data[].attributes.body
Hvad sker der med gær og sukker?

# data[].attributes.body
Hvad sker der med bagepulver og eddike

# data[].attributes.body
Log på med uni-login!

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.title
Den giftige | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
Hugormen er giftig og frygtet, men den er ikke spor aggressiv. Selv når den skal slås med en rival om en hun, ligner kampen mest en elegant dans. Og...

# data[].attributes.body
æg - nymfe uden vinger (flere hudskifter) - insekt

# data[].attributes.body
æg - larve - puppe - insekt

# data[].attributes.body
Film om søens liv (kræver uni-login)

13/8: Fødekæden + Forurening

20/8: Vinter + Forår + Aborrens børn

http://filmcentralen.dk/grundskolen/soeg?field_section=288&sword=aborres%C3%B8en&search_api_views_fulltext=aborres%C3%B8en&type=All