# data[].attributes.body
Merikotka toitumispiirkonnaks on veekogud. Toitub veelindudest, haigetest ja lõpnud kaladest, on osav veelindude pesarüüstaja. Talvel ründab ka nõrgemaid kitsi, jäneseid ja rebaseid. Toitumisel on küllalt tähtsal kohal raibe, eriti aga randauhutud hülgekorjused.

# data[].attributes.body
Merikotkas elutseb veekogude lähedal nii merede kui ka järvede ja jõgede ääres.
Merikotka paarid on väga püsivad.

# data[].attributes.body
Jääkoskel on eranditult loomtoiduline. Peamiselt toitub ta kaladest,isegi 18 cm pikkustest. Teda on nähtud söömas ka veeputukaid ja limuseid, aga selgrootutel on siiski tema toidus tähtsusetu osa.

# data[].attributes.body
Pesapaikadele saabuvad jääkosklad varakult, juba esimeste sulalaikude tekkimisel veekogudele. Põhiline saabumine ja läbiränne jääb jäämineku ajale. Levila lõunaosas kestab saabumine märtsi teisest poolest mai lõpuni, põhjaosas juuni alguseni.

# data[].attributes.body
Toitub väikestest kaladest, vähilaadsetest, putukatest ja ussidest. Kalu märgates sukeldub ta enam kui 3 m kõrguselt.

# data[].attributes.body
Kormoranid toituvad kaladest ja konkureerivad inimestest kaluritega. Vahel on kormoranide maostleitud üksikuid limuseid, kahepaikseid, putukaid ja isegi taimi, mis on sinna arvatavasti juhuslikult sattunud.

# data[].attributes.body
Eesti haudelinnustikus on kormoran suhteliselt uus. Ta elab ja pesitseb laidudel (näiteks Tondirahul, Langekarel), puhkab ranniku lähedal kividel. Kormoranid pesitsevad kolooniatena nii maapinnal kui ka puudel ja tehisrajatistel, tegutsedes enamasti hulgakesti.

# data[].attributes.body
Kalad, raiped, konnad, ussid, hiired, veeselgrootud, õhus tabatavad kiilid jt putukad, ka marjad ja idanevad terad, tihti haudenaabrite munad ja nõrgad pojad.

# data[].attributes.body
Pesi rüüstavad suuremad kajakaliigid, kelle arvukuse tõusu tõttu on liigi arvukus viimasel ajal mõnevõrra vähenenud. Rüüstavad ka kährikud. Ei kuulu looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Peamiselt mererannikul, vähem suurtel järvedel ja soodel, sageli tegutseb sadamates. Pesitsusajal on toiduotsinguil niitudel ja põllukünnil. Sageli saadab laevu. Lend sujuv, pidevate ühtlaste tiivalöökidega, tiivad saledamad hõbekajakast.

# data[].attributes.body
Meriski põhiliseks toiduobjektiks on selgrootud loomad. Meriski jahib neid madalas vees või siis nopib neid adruvallidest.

# data[].attributes.body
Elupaigaks on meriskil rannaklibu või liivarannik.

# data[].attributes.body
Ei ole looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
Hahk toitub limustest, eriti ta rohkem sööb on rannakarp

# data[].attributes.body
Meresaared, rannikualad. Pesitseb peaaegu eranditult väikestel meresaartel tavaliselt rannaroostikus.

# data[].attributes.body
Viigrid toituvad kaladest ja meres elutsevatest selgrootutest.

# data[].attributes.body
Viigrid on hästi kohastunud eluks jäätunud merel ja hoiavad lahti hingamisauke. Poegivad ainult jääl (näiteks rüsijääkoobastes) ning püsivad kevadel viimaste jääpankade läheduses.

# data[].attributes.body
Viigerhüljes ehk viiger on suhteliselt väike ja jässakas lühikese koonuga hüljes. Üks kolmest Läänemeres elavast hülgeliigist hallhülge ja randali kõrval.

# data[].attributes.body
Läänemeres täiskasvanud hallhüljestel looduslikud vaenlased puuduvad. Poegi võivad ohustada merikotkad ning meri- ja hõbekajakad. Rünnakuoht on suurem saartel sündinud poegadele, kuna tavaliselt pesitseb samades paikades ka rohkearvuliselt kajakaid.

# data[].attributes.body
Hallhüljes on valdavalt avamerelise eluviisiga hülgeliik. Rannalähedastes madalates lahtedes, jõesuudmetes ja mõnikord ka sadamate juures võib hallhülgeid näha peamiselt kevaditi ja sügiseti, kui hülged järgnevad koelmutele siirduvatele kaladele.

# data[].attributes.body
Hallhüljes toitumiseks kogu Eesti rannikumerd. Toitumisalad on tõenäoliselt sesoonselt seotud massiliselt esinevate kalaliikide liikumise ja levikuga.
Hallhüljes võib toitumisel püüda saaki ka kalapüügivõrkudest, eriti seisevvõrkudest ja muudest liikumatutest püügivahenditest. Selle käigus võivad loomad ka hukkuda

# data[].attributes.body
Merikilk sööb merepõhjal elavaid selgrootuid ja väikeseid kalu. Merikilk on tursa ja võldaslas toiduks.

# data[].attributes.body
Lamekarp on nagu sama,  rannakarp et mida teeb.
Ta puhastab vett (ehk mis rannakarp sama teeb).
Ta on söödav ka veelinnule ja inimestele ka.

# data[].attributes.body
Rannakarp filtreerib vett,(ehk puhastab vett) toitub taime ja looma jäänustest. Veelinnud söövad rannakarpi ehk inimesed ka.

# data[].attributes.body
Mere põhjas elutseb mitmesuguseid väikseid selggrootuid: usse, tigusid, karpe ja vähilisi. Enamik neist toitub merepõhja langenud lagunevatest taime ja loomajäänustest. Kõike rikkalikum on elustik madalas vees vetikate vahel. Läänemeres elavaid karpe, näiteks balti lamekarpi ja söödavat rannakarbi, võib merepõhjas olla rohkesti.

# data[].attributes.body
Sest ta hõljub samuti mere pinnakihis. See vihmavarjutaolise kehaga sültjas loomake liigub meres sinna, kuhu lained ta viivad. Ta on võimeline keha rütmiliselt kokku tõmmates ka ise edasi liikuma. Meririst on tüüpiline mereloom, kes ei suuda Läänemere magedamates osades sigida.

# data[].attributes.body
Loomhõljum ehk Zooplankton.
Sel ajal kooruvad marjast paljude kalade maimud ja leiavad eest rikkaliku toidulaua. Loomhõljum on Läänemere noorkalade peamine toit. Räim ja kilu toituvad loomhõljumist ka täiskasvanuna.

# data[].attributes.body
Inimesed söövad umbes kõik erinevad kalad.

# data[].attributes.body
Osa kalu hukkub sellises olukorras, osa elab põua üle mutta kaevununa.

# data[].attributes.body
Toiduks otsib ta selle põhjast väikeseid loomakesi: veeputukaid ja nende vastseid, tigusid, usse, koorikloomi ja kalamaime.

# data[].attributes.body
Angerjas meeldib elada mudase põhjaga veekogus.

# data[].attributes.body
Keha kuju on nagu matu.

# data[].attributes.body
Pikkus on 0,5-1,5 m.

# data[].attributes.body
Värvus on muutlik, sõltudes kala vanusest ja veekogu iseloomust.

# data[].attributes.body
Ta kaalub kuni 4–6 kg.

# data[].attributes.body
Läänemere riimvees või magedaveeliste jõgedes ja järvedes elavad angerjad rändavad Sargasso merre, kus nad koevad ja surevad. Ookeanihoovused kannavad noored koorunud vastsed suurele alale laiali ning osa neist jõuab tagasi Läänemerre.

# data[].attributes.body
Kilu on ta toiduks palju loomadele: Röövkaladele, hüljesdele ja merelinnudele.

# data[].attributes.body
Ei kuulu koodusdkaitse alla. Püük on keelatud 1. veebruarist 30. juunini.

# data[].attributes.body
Vastus on ei ole samad. Kilu on erinev kaal, pikkus ja toit.
Räimil sama ka et erinev pikkus, toitus ja kaalus

# data[].attributes.body
Noortel kaladel on jões toiduks putukavastsed, veidi vanematel limused jt väikeloomad. Meres on toiduks peamiselt kilu ja räim. Kudemisel ei toitu.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud lõhede keskmine pikkus on 1 m. Maksimaalne pikkus võib ulatuda üle 1,6 m. Eestist on püütud 1,7 m pikkune lõhi.

# data[].attributes.body
Tal mass on 10 kg, võib ulatuda 46,7 kg-ni.
Eestist on püütud 38 kg isane ja 21 kg emane lõhi.

# data[].attributes.body
Erinevatel eluperioodidel on elupaik erinev. Noored elavad algul jões, siis meres ja suguküpsuse saabumisel suunduvad tagasi oma sünnijõgedesse.

# data[].attributes.body
Ta on röövtoiduline: sööb rohkem räime, kilu, ja lesta ja oma nooremaid liigikaaslasi.

# data[].attributes.body
Keha kaalus on 0,8-1,5 kg.
Eesti rekord on 11,2 kg.

# data[].attributes.body
Temal keskmise keha pikkus on 40-65 cm, pikim Eesti vetest püütud isend on olnud 102 cm.

# data[].attributes.body
Tursk on merekala kes elab avamerel suurtes sügavustes ja põhja lähedal.

# data[].attributes.body
Siirdekala on et sama kala elab magevees või mitte magevees.

# data[].attributes.body
Avaveelise eluviisiga merekala, kes laskub rohkem kui 100 m sügavusele. Elab väikestes ja väga liikuvates parvedes, mis sooritavad seoses toitumise ja kudemisega küllalt ulatuslikke rändeid.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud lestad toituvad limustest ja väikestest kaladest.

# data[].attributes.body
Kehapikkus on 10-30 cm kehapikkus, kui ka keegi püüdis lest, ja see maailma rekordi kehapikkus on 51 cm kehapikkus.

# data[].attributes.body
Maksima kehapikkus on 17 cm pikkus.

# data[].attributes.body
Päeval nad söövad kirpvähilised ja aerjalalised.

# data[].attributes.body
Neil tavalise pikkus on 20 cm pikkus ja ta kaalub ka 20 g.

# data[].attributes.body
Räim ehk läänemere heeringas on atlandi heeringa Läänemeres elav alamliik. Röövkalad tavaliselt söövad räimi.
22. veebruaril 2007 kuulutati räim Eesti rahvakalaks.

# data[].attributes.body
Nad söövad rohkem planktonist.

# data[].attributes.body
Lest ehk jõelest on lestlaste sugukonda lesta perekonda kuuluv kala. Teda iseloomustab lai ja lapik kehakuju. Lest on põhjaeluviisiga merekala, kes eelistab elupaigana madalat merd ning jõesuudmete läheduses olevaid tugevasti magestunud kohtasid.

# data[].attributes.body
Läänemere kilu, balti kilu ehk kilu on väike, saleda kehakujuga sinakasrohelise seljaga hõbedane kala, euroopa kilu alamliik.