# data[].attributes.body
De kan beskytte seg mot å bli spist. Mange planter produserer giftstoffer som beskyttelse mot dyr som beiter. Gift fra planter som blir brukt av mennesker både som medisin, som rus og til å ta livet av parasitter, rovdyr eller andre mennesker. Stryknin kommer for eksempel fra en plante.
Mange insekter spiser giftige planter uten å ta skade av det og samler opp giftstoffene i kroppen slik at de selv blir giftige, og dermed lite attraktive som mat for andre dyr. Torner er også en annen måte å beskytte seg på.

# data[].attributes.body
Når planten har brukt opp opplagsnæringen sin og produsert de første bladene, er den i stand til å produsere sin egen næring. For å klare dette må den ha vann, karbondioksid, sollys og næringsstoffer fra jorda. I tillegg må temperaturen være innenfor plantens toleranseområde. Plantene har klorofyll og kan bruke solenergi til å lage sin egen næring. Det er klorofyllet som gir plantene den grønne fargen, og inni klorofylzkornene produseres druesukker og oksygen ved hjelp av karbondioksid, vann og solenergi. Denne prosessen kaller vi FOTOSYNTESEN!

# data[].attributes.body
I tillegg til plantefosteret inneholder frøet næring nok til at planten kan spire og produsere de første bladene, kimblad. Hos de enfrøbladete er det ett kimblad på spiren, og hos de tofrøbladete er det to. Frøet må ha vann og riktig temperatur for å kunne spire. Kimrota vokser nedover i jorda og kimstengelen vokser oppover mot tyngdekraften. Et frø som ligger nedi jorda vil ikke kunne bruke lyset som retningsgiver. Det er tyngdekraften som får kimstengelen og kimrota til å vokse dit de skal.

# data[].attributes.body
Frø har en veldig forskjellig utforming alt etter måten de spres på. Det finnes frø overalt og de har en utrolig evne til å overleve. Det er funnet spiredyktige frø som er over tusen år gamle. Planter som er tilpassa et klima med vintermåneder, går inn i en hviletilstand, frøhvile. Og mange frø må gjennom en kuldeperiode før de kan spire. I områder der skogbranner er en del av den naturlige syklusen, finnes det frø som ikke kan spire før de har vært gjennom en brann.

# data[].attributes.body
De fleste planter produserer all næringen de trenger selv og er mat for andre organismer. Men enkelte planter har utviklet evnen til å nyttiggjøre seg næring fra dyr. Måten dette gjøres på, varierer, og det er i de fleste tilfeller kun snakk om fluer og maur og andre veldig små dyr. I Norge er det tre grupper kjøttetende planter, soldogg, tettegras og blærerot. I andre deler av verden finnes det kjøttetende planter som er så store at frosk og smågnagere kan bli fordøyd. Dette er snakk om kannebærere som lager en type feller med vann der dyrene ramler oppi og drukner.

# data[].attributes.body
Moser og karsporeplanter formerer seg ved hjelp av sporer. Sopp, som ikke tilhører planteriket gjør også dette. Sporer har den egenskapen at de kan vokse opp til en ny organisme uten at det har vært en befruktning. Planten, lager sporer som kan vokse opp til en gametofytt. Dette er den kjønna generasjonen hos planten. Gametofytten produserer kjønnsceller som kan smelte sammen med andre kjønnsceller og bli til en ny sporeplante. Hos blomsterplanter er denne syklusen redusert til å foregå i blomsten, noe som antageligvis ga de et stort fortrinn slik at de etter hvert har utkonkurrert mange sporeplanter. Hos en del sporeplanter må kjønnscellene svømme for å finne en annen kjønnscelle å smelte sammen med. Det er i dette stadiet befruktningen hos disse plantene avhenger at det er vann rundt de.

# data[].attributes.body
De nyeste i planteriket utvikling. Utviklet fra karsporeplanter. Frøplanter er ikke avhengige av vann til befruktningen, og kan dermed vokse på tørrere steder. De mest primitive, bartrærne, nakenfrøede planter som ikke har blomster i botanisk forstand, men setter frø.

# data[].attributes.body
Kråkefotplanter, sneller og bregner. De har et velutviklet ledningsvev (kar) som frakter vann og næringsstoffer rundt i planten, og de formerer seg med sporer. De har blitt utviklet etter alger, lav og moser og er mer spesialiserte enn de som mangler ledningsvev og rot. Er avhengige av vann til befruktningen.

# data[].attributes.body
Har ingen rot til å suge opp vann og næringsstoffer med og mangler ledningssystem. Det som kan se ut som ei rot, er mosens festeorganer.
Trenger vann til den kjønna formeringa, og finnes derfor ofte i fuktige miljøer.
Man kan finne mange arter av mose på et lite område. Noen trives på veldig fuktig miljø (torvmose), mens andre kan leve på tørrere steder. Mosen kan klare seg lenge uten vann. Har ikke ledningsvev, og vannet tas opp direkte i bladene fra regn og vanndamp. Dør ut om det blir alt for tørt.

# data[].attributes.body
En samlebetegnelse på de plantene som ikke har blomst i det hele tatt, men som formerer seg med sporer.
Mose og karsporeplanter er blomsterløse planter.
Primitive planter, utviklet tidlig i jordas historie, lenge før frøplantene.

# data[].attributes.body
Planter må ha sollys for å kunne produsere næring til seg selv. Planter reagerer på omgivelsene sine og oppdager hvilken retning lyset kommer fra. Plantene vil prøve å strekke bladene sine mot lyset.

# data[].attributes.body
Blomsterplanter er de mest "moderne" innen planteverden. Vi regner utviklinga av blomsterplanter som en tilpasning til at klimaet på jordkloden ble tørrere.
Blomsterplantene er ikke avhengig av vann til befruktning slik mange blomsterløse planter er, og derfor fikk de et konkurransefortrinn når det ble tørrere på jorda.