# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Öt megapixel, tízszeres optikai zoom és a többi technikai csoda még kevés ahhoz, hogy az embert egyből fotóművésszé varázsolja. Tetszik, nem tetszik, meg kell tanulni a fotózás alapfogásait.

Amikor még mindenki filmre fényképezett, magától értetődő volt, hogy a fotózáshoz szükség van némi szakértelemre. Aki tehát kicsit is többre vágyott az egyszerű családi képeknél, az beleásta magát a fényképezés szakirodalmába, és felvértezte magát a szükséges alapismeretekkel. Manapság viszont sok ember úgy ad ki komoly összegeket egy jó digitális fényképezőgépre, hogy magáról a fotózásról semmit sem tud. Meglepően sokakban él az a tévhit, hogy a digitális kamerákkal könnyebb dolgozni, mint a hagyományos, 35 milliméteres tükörreflexes fényképezőgépekkel, holott a legjobb digitális fényképezőgépek használata pontosan ugyanolyan felkészültséget igényel, mint a tekercsfilmes kameráké. De legyünk igazságosak: nemcsak a felhasználók hibásak, hanem a szaklapok is, amelyek nem jeleskednek a digitális fényképezést övező illúziók eloszlatásában, és kevés segítséget nyújtanak ahhoz, hogy a felhasználók megszerezhessék a nélkülözhetetlen alapismereteket. Cikkünkben ezt a hiányt igyekszünk pótolni, és összefoglaljuk mindazt, amit tudni kell ahhoz, hogy digitális fényképezőgépünkkel jó minőségű felvételeket készítsünk.

Hogyan dolgozik a digitális fényképezőgép?

A digitális fényképezőgép használata ugyanolyan ügyességet és képzettséget igényel, mint a hagyományos fényképezőgépé, noha a két eszköz nem pontosan ugyanolyan módon készíti el a képeket. A két technikában azonban több a közös vonás, mint hinnénk.

A hagyományos fényképezőgép egy könnyű kis doboz, amelynek elején van az objektív, hátuljában pedig a film. Az objektív lencséi a filmre fókuszálják a fényt, a zár pedig megakadályozza, hogy a kép elkészítése előtt fény érje a nyersanyagot. A mechanika lehetővé teszi a film továbbítását, valamint a rekesz és az expozíciós idő beállítását.

Az egyetlen kényes pont a kereső. Egyszerűbb fényképezőgépekben külön lencsék szolgálnak a kereső számára, amely ily módon csak megközelítőleg mutatja ugyanazt a képet, amit az objektív a filmre vetít. A jobb minőségű tükörreflexes fényképezőgépek a keresőben látható kép előállításához is a főlencséket használják, így pontosan ugyanazt a képet látjuk a keresőben, ami a filmre exponálódik, és azt is jól meg tudjuk ítélni, hogy mi kerül a kép fókuszába.

A digitális fényképezőgépek alapvető alkatrészei ugyanazok, mint a hagyományos kamerákéi, az egyetlen lényeges különbség, hogy a film helyén töltéscsatolt áramkör (angol rövidítéssel: CCD) található. A CCD pixelek tömegeként érzékeli a képet, a kapcsolódó elektronika pedig kiolvassa a pixelek színét, és a kiolvasott értékeket elraktározza a memóriában.

A legegyszerűbb digitális fényképezőgépekben a memória be van huzalozva a kamerába, a drágábbakban a képek kivehető memóriakártyákon - lényegében tehát digitális filmen - tárolódnak. Ha a lehető legjobb minőségre törekszünk, akkor tömörítetlen formában kell elraktároznunk a képeket, ha pedig azt szeretnénk, hogy minél több kép férjen el a lemezen, akkor tömöríthetjük a felvételeket.

A fényképezőgépek többfajta "sűrítési" módot kínálnak, így rajtunk múlik, hogy a minőségi és mennyiségi szempontok közül melyiket részesítjük előnyben. Az egyszerűbb hagyományos fényképezőgépekhez hasonlóan az olcsó digitális kamerákban is külön kereső van, a drágábbak az egyaknás technikát használják. Sok digitális fényképezőgépet keresőként használható folyadékkristályos képernyővel is felszerelik.

A folyadékkristályos kereső nagyjából ugyanazokat az előnyöket nyújtja, mint a jobb tekercsfilmes gépek keresője, de kicsinyke méretei miatt nem pontosan látható rajta, milyen lesz a kép. A digitális fényképezőgépek másik sajátossága, hogy a kép beállításakor gyakorta teljesen nyitva van a rekesz, ami világos, tiszta képet eredményez a keresőben, de nem segíti annak megítélését, hogy pontosan mi kerül a fókuszba.
Nyílás (apertúra)
A nyílás (apertúra) az objektív még éles képalkotásra használható legnagyobb átmérője. Ezt az átmérőt azonban csökkenthetjük a fényrekesz (blende) szűkítésével, és ezáltal precízen szabályozhatjuk az objektíven keresztül bejutó fény mennyiségét. A rekesz nagyságát számok jelzik: 2, 3,5... 16, 22 - az első szám az objektív teljes fényerejét mutatja (a fényerő az objektív gyújtótávolságának és a nyílásnak a hányadosa), a többi pedig a rekesz szűkítésével módosított fényerőt. Minél nagyobb tehát a rekeszszám, annál kisebb a relatív nyílás, amin a fény bejuthat.

A rekesz méretétől függ a mélységélesség, vagyis az, hogy az élesre állított objektum előtt és mögött milyen távolságig lesznek a tárgyak élesek a képen. A blende szűkítésével nő a mélységélesség, nyitásával pedig csökken: minél nagyobb rekeszszámot állítunk be, annál szélesebb mélységi tartományban lesz éles a felvételünk.
Megvilágítási idő
A megvilágítási (zár-) idő szabja meg, hogy a fény mennyi ideig áradhat be a lencsén, így értéke döntően meghatározza az expozíciót.

A záridő általában 1/1000 másodperctől néhány másodpercig terjedhet, és beállításától függ, hogy a mozgó objektumok elmosódottak lesznek-e a képen, vagy élesek. Hosszú expozíciós idő esetén a mozgó tárgyak elmozdulhatnak, és a kamera rázkódása is gondokat okozhat. Rövid expozíciós idővel pedig akár egy vízesés vízcseppjeit is "megfagyaszthatjuk" a levegőben.

A bal oldali kép 1/15 másodperces záridővel készült, ennek következtében az autók egy része erősen bemozdult. Ilyen hosszú expozíciós idő esetén a kéz remegése miatt az egész kép hajlamos a bemozdulásra, hacsak nem helyezzük a fényképezőgépet állványra.

A jobb oldali kép sokkal kisebb zársebességgel (1/125 másodperccel) készült. A kép kompozíciója ugyan nem tökéletes, de szempontunkból most lényegesebb, hogy a járművek viszonylag élesek rajta
Érzékenység
Bár a digitális fényképezőgépekben nincs film, érdemes néhány szót ejteni a 35 milliméteres fényképezőgépek filmérzékenységéről. Ez azt méri, hogy a film milyen gyorsan reagál a fényre. Ha egy fényképész tudja, hogy gyenge fényben kell dolgoznia, érzékeny filmet tesz a kamerájába.

Az érzékenységet ISO számmal mérik, értéke 64 és 400 közé esik. A nagy érzékenységű film hátránya, hogy képe szemcsésebb, a finom részleteket kevésbé jeleníti meg. A digitális fényképezőgépekben nincs film, de jó néhány típus ennek ellenére lehetővé teszi, hogy szabályozzuk a CCD érzékenységét, mégpedig - a filmmel ellentétben - akár felvételről felvételre. Akárcsak a hagyományos nyersanyag esetében, az érzékenység növelése itt is csökkenti a képminőséget, viszont egyfajta puha, meleg hangulatot kölcsönözhet a fotónak.

Móray Gábor

Korábban:

Sharp PDA fényképezőgéppel

Fényképezőgép, MP3-lejátszó és kamera az Inteltől

Nem hiányzik a könyvtárából?

A fényképezés enciklopédiája

# data[].attributes.attachment_link.description
Öt megapixel, tízszeres optikai zoom és a többi technikai csoda még kevés ahhoz, hogy az embert egyből fotóművésszé varázsolja. Tetszik, nem tetszik, meg kell tanulni a fotózás alapfogásait. Amikor még mindenki filmre fényképezett, magától értetődő volt, hogy a fotózáshoz szükség van némi szakértelemre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Anyáknapi képkeretek, melyek saját fotóval szerkeszthetők.

# data[].attributes.attachment_link.description
Anyáknapi képkeretek, melyek saját fotóval szerkeszthetők és verses anyáknapi képkeretek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Van, hogy az ember kicsit többre vágyik, minthogy egyszerűen csak csatolmányként küldjön át friss fotókat az ismerősöknek, barátoknak, családtagoknak. Ám nem mindenki született grafikusnak vagy tördelőnek, így sokaknak okoz gondot, hogy egy szépen elrendezett összeállítást kreáljanak felvételeikből.

Nekik válogattuk most össze a legjobb - ingyenes és online - fotómontázs készítő megoldásokat erre a célra.

Canva

A Canva az egyik legjobb webes eszköz, ha képeslap-szerű fotókollázsokkal szeretnénk meglepni ismerőseinket. Használata nagyon egyszerű: egy gyors és ingyenes regisztráció után (amire használhatjuk a Facebook vagy Google fiókunkat is, így a dolog két kattintással elintézhető), máris használatba vehetjük az oldalt.

A kollázsok készítéséhez kattintsunk a Create Design gombra, majd válasszunk egyet az előre kapott sablonok közül. Ha nekünk már van saját elképzelésünk, kattintsunk a Use custom dimensions gombra és adjuk meg a pontos képméretet, majd a Design gombra kattintva rögtön el is kezdhetjük a munkát.

A felület bal oldalán található Layouts fülre kattintva kiválaszthatunk egy nekünk tetsző elrendezést elrendezést, majd az Uploads fülre kattintva feltölthetjük fotóinkat, s a feltöltötteket egyszerű fogd és dobd módszerrel ráhúzhatjuk a sablon képeknek szánt dobozaira. Ha a kép elhelyezése után egy ilyen dobozra duplán kattintunk, akkor mozgathatjuk a képet a kereten belül, hogy az a részlet látszódjon, ami számunkra fontos.

A Background fülön hátteret, a Text fülön pedig szövegeket helyezhetünk el még a képen. Ha pedig mindennel elkészültünk, letölthetjük a kész anyagot PDF, JPG vagy PNG fájlként.

A Canva rengeteg ingyenes sablon és dizájnelemet tartalmaz, de figyeljünk oda, mert akadnak fizetős kiegészítők is. Ettől függetlenül pusztán az ingyenes kínálatra támaszkodva is remek kis kollázsokat lehet vele összedobni.

Használható egyébként másra is, például kreálhatunk vele Facebook nyitóképet. Ennek mikéntjéről korábban már írtunk.

Photocollage

Ha nem nyomtatásra hanem online felhasználásra lesz szükségünk saját kollázsra, akkor rábízhatjuk magunkat a Photocollage oldalra is. Itt csak húzzuk rá a képeinket a munkafelületre, majd a Template gombra kattintva válasszunk egyet a rengeteg sablon közül. Ha megvagyunk, még utólag is rendezgethetjük a fotókat, kényünk-kedvünk szerint.

Miután végeztünk, egyszerűen kattintsunk a File menüpontra a munkafelület fölött, majd válasszuk valamelyiket a Save As ... menüpontokból, attól függően, milyen formátumban szeretnénk lementeni (JPG, PNG, BMP, PDF).

Ami még fontos információ lehet: a Collage menüpontban kiválaszthatjuk leendő képünk méretét és arányait is. De van Auto collage gomb is, amivel egyetlen kattintással elrendezhetünk minden fotót a munkafelületen.

# data[].attributes.attachment_link.title
A legjobb ingyenes fotómontázs készítők, online | Techwok

# data[].attributes.attachment_link.description
Van, hogy az ember kicsit többre vágyik, minthogy egyszerűen csak csatolmányként küldjön át friss fotókat az ismerősöknek, barátoknak, családtagoknak. Ám nem mindenki született grafikusnak vagy tördelőnek, így sokaknak okoz gondot, hogy egy szépen elrendezett összeállítást kreáljanak felvételeikből. Nekik válogattuk most össze a legjobb - ingyenes és online - fotómontázs készítő megoldásokat erre a célra.

# data[].attributes.body
Keretezés

# data[].attributes.body
fotok szerkesztése

# data[].attributes.attachment_link.title
Az Adobe Photoshop CC megvásárlása | Képszerkesztő program ingyenes próbaverziójának letöltése

# data[].attributes.attachment_link.description
Készítsen és retusáljon fényképeket, képeket, 3D-s és más grafikákat az Adobe Photoshop CC-vel, a világ vezető képalkotó és fotószerkesztő szoftverével. Fizessen elő még ma.