# data[].attributes.body
EU går til angreb på falske nyheder der truer demokratiet

# data[].attributes.attachment_link.description
It was not possible to log you back ind, please check your network settings...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning
"Paven støtter Trump", "Hillary har solgt våben til islamisk stat" og "Afsløring: Thornings mand fik ferierejse betalt af den danske stat" Det er eksempler på falske nyheder, som under den amerikanske præsidentvalgkamp i 2016 og den danske valgkamp i 2015 spredte sig til et bredt publikum via de sociale medier. Debatten om falske nyheder blussede for alvor op i forlængelse af den amerikanske præsidentvalgkamp i 2016, hvis udfald, mange mener, blev påvirket af falske nyheder.
I dag læser de fleste nyheder via sociale medier, og de falske historier når derfor ofte langt, før det bliver klart, at de er falske. Og både unge og voksne har svært ved at skelne mellem falske og rigtige nyheder viser undersøgelser. Det er alvorligt, fordi falske nyheder er i vækst, og fordi de bruges som et magtfuldt redskab til at præge holdninger og flytte stemmer. Blandt andet derfor opfattes falske nyheder af mange som en trussel mod den offentlige demokratiske debat, mod demokratiet i den vestlige verden i det hele taget og mod de nyhedsmedier, som har som deres formål at oplyse befolkningen ved at bringe troværdige nyheder. En række medier er da også - sammen med andre aktører - gået ind i kampen mod falske nyheder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indledning "Paven støtter Trump", "Hillary har solgt våben til islamisk stat" og "Afsløring: Thornings mand fik ferierejse betalt af den danske stat" Det er eksempler på falske nyheder, som under den amerikanske præsidentvalgkamp i 2016 og den danske valgkamp i 2015 spredte sig til et bredt publikum via de sociale medier.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning

Medierne ses som en vigtig brik i et åbent, demokratisk samfund kaldes 'den fjerde statsmagt' fordi de supplerer de tre officielle statsmagter: den lovgivende, den dømmende og den udøvende. Både i Danmark og udlandet spiller medierne en stor rolle som samfundsoplysende institutioner, men medierne er under stort økonomisk pres, blandt andet på grund af den teknologiske udvikling, som gør det muligt for borgerne at hente oplysninger via internettet og følge politikerne direkte på sociale medier. Den nye teknologi giver dog også medierne mulighed for at inddrage og engagere borgerne på nye måder. Forholdet mellem medier og politikere har udviklet sig til et indviklet spil, hvor begge parter har meget at vinde - eller tabe - og der er en vis risiko for, at også borgerne bliver tabere, når forholdet mellem medier og politikere fremmer en mere personfikseret journalistik og mere strategiske politiske udmeldinger. De sidste par år har der været stor debat om mediernes ansvar og rolle i det demokratiske system, blandt andet på grund af den kontroversielle offentlighedslov i Danmark, politikernes brug af sociale medier, spredningen af falske nyheder under især den amerikanske valgkamp, og kritik af mediernes dækning af den samme.

# data[].attributes.attachment_link.description
Medierne ses som en vigtig brik i et åbent, demokratisk samfund kaldes 'den fjerde statsmagt' fordi de supplerer de tre officielle statsmagter: den lovgivende, den dømmende og den udøvende.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medierne har for stor magt, mener politikerne. Nej, de har ikke, siger de politiske journalister i en ny undersøgelse.

Medierne spiller en så central rolle for moderne politiske systemer, at de reelt udgør en politisk institution på linje med den lovgivende, udøvende og dømmende magt.

Selv om medierne ikke er nævnt i grundloven - og derfor ikke i konstitutionel forstand udgør en institution - så er de i konkret forstand en 'fjerde' statsmagt, som gør det muligt for de øvrige politiske institutioner at fungere: Det er gennem medierne, at befolkningen informeres om politikernes holdninger og adfærd.

Det er gennem dem, politikerne holder sig orienteret om befolkningens synspunkter. Og det er i vid udstrækning gennem medierne, at de politiske aktører - politikere, embedsmænd, interesseorganisationer, eksperter og domstole - henter information om hinanden.

Dansk politik er 'medialiseret'
Som den danske Magtudredning konkluderede for få år siden, er dansk politik blevet 'medialiseret'.

Netop derfor er det vigtigt at få undersøgt samspillet mellem den politiske journalistik og det politiske systems øvrige aktører. Det er for nylig blevet gjort gennem en spørgeskemaundersøgelse blandt medlemmerne af hhv. Folketinget og Folketingets Presseloge.

Den viser bl.a., hvem de danske politiske journalister er: De er for størstedelens vedkommende mænd, og så er de i gennemsnit 42 år og har 14 års journalistisk erfaring.<

Det store flertal, 7 ud af 10 politiske journalister, opfatter politisk sig selv som midtorienterede. Ved sidste folketingsvalg stemte de dog mere på oppositionspartierne end befolkningen som helhed.

Mens det f.eks. var 46 pct. af de 30-65-årige danskere med gymnasieuddannelse, der stemte på regeringsblokken, var det kun 32 pct. af de politiske journalister.

Men det var samtidig kun 6 pct. af de politiske journalister, der stemte på Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten - hvilket er betydeligt mindre end befolkningen som helhed.

Politisk dagsorden
De medier, som de politiske journalister arbejder for, er en vigtig magtfaktor i dansk politik. Det er både folketingsmedlemmer og journalister er enige om. Især når det drejer sig om at sætte den politiske dagsorden.

Næst efter statsministeren er det - ifølge politikerne - radio og tv, der har størst indflydelse på den politiske dagsorden. Ifølge journalisterne er den skrevne presse dog mere magtfuld end radio og tv.

Journalisterne tillægger til gengæld ministrene større magt til at sætte dagsordenen, end politikerne gør, og generelt tillægger journalisterne medierne mindre magt, end politikerne gør.

Kun en fjerdedel af folketingsmedlemmerne synes, at de er stand til sætte den politiske dagsorden.

Magt over valgets udfald
Mediernes indflydelse på politik betragtes som særlig stærk under valgkampe. 80 pct. af politikerne mener, at medierne dominerede valget i 2007.

# data[].attributes.attachment_link.title
Politik. Har medierne fået for stor magt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Medierne har for stor magt, mener politikerne. Nej, de har ikke, siger de politiske journalister i en ny undersøgelse. Medierne spiller en så central rolle for moderne politiske systemer, at de reelt udgør en politisk institution på linje med den lovgivende, udøvende og dømmende magt.