# data[].attributes.attachment_link.title
Rätten att rösta - Fridtjuv - digitala läromedel - digitala läromedel

# data[].attributes.attachment_link.description
Diskutera i smågrupper: Varför är det viktigt att gå och rösta? Borde valsystemet ändras på något sätt? Bör åldersgränsen 18 år ändras? Ska människor som är folkbokförda i Sverige, med annat medborgarskap än svenskt, ha rätt att få rösta även i riksdagsvalet? Får svenska medborgare bosatta i utlandet rösta i valet?

# data[].attributes.body
Vad är politik?
Man kan säga att politik handlar om hur man styr i ett land eller en stad. Politik handlar om allt ifrån skatter och lagar till politikers löften och planer för framtiden.
Politik kan vara att bestämma
vilka ämnen vi ska lära oss
i skolorna. Politik kan vara
att bestämma om det
ska vara gratis att gå i skolan.
Det kan också vara att bestämma
var fabriker får byggas
och hur snabbt bilar får köra.
I en demokrati är det folket
som bestämmer över politiken.
Folket väljer personer
som ska arbeta med politiken
och styra landet.
I Sverige väljer vi de politiker
som ska arbeta i riksdagen
och kommunerna.

Politikerna pratar om
olika förslag och idéer.
Deras uppgift är
att få landet att fungera
och få människor att ha det bra.
Allt de pratar om kan kallas politik.

Politik är från början
ett gammalt grekiskt ord.
Det betyder ungefär statskonst,
alltså konsten att styra ett land
eller en stat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dröm om demokrati: Utanför systemet | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi träffar människor som utanför partipolitiken engagerar sig i samhället. Hösten 2017 blev hashtaggen metoo världsberömd. Caroline och Mika skapade hashtaggen visparkarbakut för att visa på de maktstrukturer som finns inom ridvärlden. Danny ville protestera mot en nazistdemonstration och fick med sig många genom sitt antirasistiska instagramkonto.

# data[].attributes.attachment_link.description
Statsvetaren Jenny Madestam förklarar vad ett politiskt parti är och berättar om den politiska skalan från höger till vänster. Zina Aldewany, debattör på vänstersidan, och Blanche Jarn, debattör på högersidan, berättar varför de själva valt vänstersidan respektive högersidan. Mariana Prieto Abarca från Skatteverket förklarar vad som händer med den skatt som betalas och hur de olika partierna vill fördela den.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dröm om demokrati: Grundlagarna | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad är grundlagar och varför är de viktiga i en demokrati? Vi går igenom hur grundlagar tjänar medborgarna och demokratin och varför det krävs flera mandatperioder för att ändra en grundlag. Said Mahmoudi, professor i internationell rätt, och statsvetaren Jenny Madestam medverkar.

# data[].attributes.body
Vilka kännetecken har demokratin?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi får veta hur valen i Sverige går till och vilka val medborgarna kan rösta i. Om vilka beslut som fattas i riksdagen, kommunerna och landstingen samt i EU. Begreppet representativ demokrati förklaras och hur platserna i riksdagen fördelas. Statsminister Stefan Löfven berättar vad regeringen gör och vi får veta varför det är viktigt att rösta.

# data[].attributes.attachment_link.description
För att kunna göra 8sidor.se bättre vill vi veta vad läsarna är intresserade av. Därför sparas en så kallad cookie på din dator. Vi kan inte se vem du är. Och ingenting ändras på din dator. Men cookien hjälper oss att se vilka sidor du läser och tittar på när du besöker 8sidor.se.

# data[].attributes.attachment_link.description
De svenska riksdagspartiernas historia och deras aktuella partipolitik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Läs om demokratins utveckling och hur den fungerar idag. Vad är demokrati och vad får den att fungera?

# data[].attributes.attachment_link.description
De svenska riksdagspartiernas historia och deras aktuella partipolitik.

# data[].attributes.attachment_link.description
De svenska riksdagspartiernas historia och deras aktuella partipolitik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viktiga begrepp

Statsskick: På vilket sätt ett land styrs.

Parlamentarism: Statsskick där en vald folkrepresentation, parlamentet (riksdagen), har ett avgörande inflytande över regeringsmakten. Parlamentarism innebär att en regering inte kan bildas eller sitta kvar i regeringsställning om en majoritet i parlamentet är emot det. Regeringen är därför beroende av ett folkvalt parlaments stöd.

Konstitution: I konstitutionen, eller författningen (landets grundlagar), fastställs de grundläggande principerna för hur landet ska styras. I Sveriges nuvarande konstitution bestäms t.ex. att landet ska vara en demokrati.

Grundlagar: Lagar som visar hur landet ska styras och fungera. En grundlag är mycket svårare att ändra än andra lagar.

Demokrati: Folket bestämmer

Direktdemokrati: Alla röstar på en och samma gång om ett beslut, t.ex. i klassrummet. Majoriteten "vinner".

Representativ demokrati: Folket väljer ut vilka som ska representera dem och bestämma, t.ex. i riksdagen (inne i riksdagen har man däremot direkt demokrati).

Diktatur: Staten styrs av en eller flera personer som INTE är folkvalda. Folket får INTE tycka och tänka som de vill. Läs mer om diktatur >

Monarki: När en stat har en kung eller drottning som statschef. Kungafamiljen brukar dock inte ha någon politisk makt i dagens demokratiska länder. Den svenska statschefen har t.ex. endast representativa funktioner.

Republik: Staten saknar kung/drottning och har en folkvald statsminister eller president som statschef.

Politik: Idéer och beslut som berör kommunen eller staten eller relationen mellan länder och många av de som bor där.

Politisk ideologi: En samling politiska idéer som berättar varför samhället ser ut som det gör, hur samhället bör se ut och hur man ska förändra det.

Politiker: Person som ägnar sig åt att försöka vara med och påverka på olika beslutsnivåer (se ovan).

Politiskt parti: Politisk grupp med människor som har liknande åsikter och vill styra landet på ungefär samma sätt. Det finns många politiska partier i Sverige. De olika partierna representerar väljarna i riksdagen, landstinget och kommunfullmäktige.

Beslutsnivåer: I Sverige finns tre politiska beslutsnivåer. 1. Kommunfullmäktige, fattar beslut som gäller kommunen. 2. Landstingsfullmäktige/Regionfullmäktige, fattar beslut som gäller landstinget/regionen. 3. Riksdag, fattar beslut som gäller hela Sverige.

Kommun: Det närmsta området runt en tätort. I Sverige finns idag (2018) 290 kommuner. En kommun har ansvaret för politiska frågor och beslut som berör tätorten och området runt omkring.

Landsting/region: Flera kommuner inom ett område samarbetar kring politiska frågor som kan lösas bäst genom gemensamma satsningar, som t.ex. kollektivtrafik och sjukvård.

Riksdag: Där landets folkvalda samlas och fattar beslut (diskuterar och bestämmer olika saker, främst lagar). I Sverige finns 349 platser i riksdagen. En av riksdagens viktigaste uppgifter är att kontrollera regeringen så att de sköter sig och inte gör saker som de inte får.

Utskott: Grupper i riksdagen som är experter inom ett speciellt område, t.ex. ekonomi, lagar eller skola.

Votera: Att rösta.

Regering: Förenklat gäller att de politiska partier som har flest platser i riksdagen (majoriteten av de 349 platserna) bildar regering. Regeringen styr landet men granskas av riksdagen. I Sverige leds regeringen av en statsminister. Statsministern har många ministrar till sin hjälp att styra landet, t.ex. utrikesminister, finansminister, jordbruksminister m.fl.

Minister (eller statsråd): Medlem i regeringen. I Sverige brukar regeringen bestå av ett tjugotal ministrar. Vissa ministrar leder ett departement, t.ex. finansministern som är chef för finansdepartementyet eller jordbruksministern som leder jordbruksdepartementet.

Departement: Avdelning som är experter inom ett visst område och jobbar ihop med regeringen, t.ex. utrikesdepartementet och jordbruksdepartementet.

Proposition: Ett förslag till riksdagen som kommer från regeringen.

Motion: Förslag från en enskild ledamot eller en grupp som lämnas till kommunfullmäktige eller riksdagen.

Budget: Plan för ekonomin, ofta ett år framåt.

Myndighet: En del av statens eller kommunernas förvaltning. Myndigheterna utför och ansvarar för det som riksdag och regering har bestämt. Ett exempel på en myndighet är polisen och Försäkringskassan.

Förvaltning: Olika myndigheter som utför det jobb som regeringen fått i uppdrag att genomföra. Regeringen får dessa uppdrag efter beslut i riksdagen. Exempel kan vara Skolverket, Försvarsmakten, domstolar, Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen osv.

Skatt: Alla som tjänar pengar måste betala skatt som går till gemensamma kostnader i samhället. I Sverige betalas skatten till kommunen, landstinget och staten som bestämmer vad pengarna ska användas till. Omkring 30% av lönen går till till skatt. Vårt samhälle är uppbyggt och styrs med hjälp av skattepengar. I kommunerna byggs och underhålls skolor, badhus, bibliotek osv, landstingen ser främst till att regionens sjukvård och kollektivtrafik, medan staten ansvarar för försvar, polisväsende och alla andra myndigheter som är till för att skapa trygghet och ordning för invånarna i landet. En stor del av skattepengarna går därför tillbaka som löner till landets kommunarbetare, sjuksköterskor, poliser, lärare, busschaufförer, badhuspersonal osv.

Inkomster: Pengar som kommer in till en verksamhet, för att bekosta det som ska göras.

Bidrag: Att få pengar, t.ex. av kommunen eller staten.

Tjänstemän: Personer med expertis inom olika områden som jobbar med att hjälpa kommunen eller staten i deras arbete. Tjänstemän arbetar inte politiskt - tillhör inte något parti.

Korruption: När någon missbrukar sin ställning och vinner på det. Att ta mutor är ett exempel på korruption.

Offentlighetsprincipen: Möten, dokument och protokoll från riksdag, landsting, kommun och olika myndigheter ska vara ska vara öppna och tillgängliga för vem som helst.

Public service: Massmedia som finansieras med hjälp av TV-licens. Ska ge ett brett utbud av underhållning, utbildning och information, t.ex. nyheter.

Yttrandefrihet: Yttrandefriheten är vår viktigaste grundlag (dvs. en lag de styrande INTE kan ändra så lätt). Med yttrandefrihet menas att ALLA i samhället får tycka och tänka som man vill utan att bli straffad, och att massmedierna övervakar och granskar alla de som styr i samhället (politiker, företag m.m. som har mycket makt). För att det ska kunna råda yttrandefrihet måste det även råda tryckfrihet, alltså att man även i skrift får uttrycka sig fritt.

Censur: Motsats till yttrandefrihet och tryckfrihet kallas censur. Om det råder censur får man INTE uttrycka sig fritt inom de områden som är censurerade. I Sverige används censur för att granska filmer innan de ges ut offentligt.

Propaganda: Politisk reklam där man försöker få ut ett budskap för att påverka människors åsikter. Läs mer >

Opinionsbildning: Att få många att tycka likadant i en politisk fråga för att försöka påverka debatter och beslut.

Rösta och val: I Sverige har vi val vart 4:e år. När det är politiskt val i Sverige kan alla som är över 18 år och svenska medborgare rösta på vilka de vill ska styra landets tre beslutsnivåer: statligt (riksdagsvalet), landstinget/regionen (landstingsvalet) och kommunen (kommunalvalet). I riksdagsvalet röstar DU på vilka som ska representera DIG i riksdagen. I landstingsvalet, vilka som ska representera dig i landstinget (som bl.a. sköter sjukvården och kollektivtrafiken). I kommunvalet röstar man på vilka som ska bestämma i kommunen.

Rösta blankt: När röstar men väljer att inte rösta på någon alls, alltså en blank (tom) röst.

Folkomröstning: Omröstning där alla röstberättigade medborgare får delta. Folkomröstningar kan anordnas i vissa frågor både på lokal nivå och i hela landet. Det är riksdagen som fattar beslut om en folkomröstning ska hållas i hela landet. Man skiljer mellan rådgivande folkomröstningar och folkomröstningar i grundlagsfrågor. Hittills har sex rådgivande folkomröstningar ägt rum i Sverige.

Majoritet: De flesta av de som röstar. Vid röstningar används oftast majoritetsprincipen där det förslag som får flest röster vinner.

Myndig: I Sverige räknas du som myndig när du fyller 18 år. Som myndig betraktas du som vuxen och får bl.a. rösta och gå på krogen, ta körkort och köpa tobak i affären.

Utrikes: Utanför landets gränser, t.ex. en utrikesreporter rapporterar om händelser utanför landets (Sveriges) gränser. Sådana nyheter brukar kallas utrikesnyheter. Sveriges politik gentemot andra länder kallas utrikespolitik.

Inrikes: Inom landets gränser, t.ex. rn inrikesreporter rapporterar om händelser inom landets (Sveriges) gränser. Sådana nyheter brukar kallas inrikesnyheter. Ett lands politik inom det egna landets gränser kallas inrikespolitik.

Export: Varor och tjänster som förs ut eller säljs till ett annat land. Några exempel på varor som exporteras från Sverige är trä, järnmalm, volvobilar och möbler.

Import: Varor eller tjänster som köps in eller fraktas in från ett annat land. Några exempel på varor som importeras till Sverige är olja, apelsiner, kaffe, Toyota och Converse.

Internationell: "Mellan länder". Internationell politik handlar t.ex. om världspolitik eller politik mellan olika länder. I en internationell idrottstävling deltar personer eller lag från olika länder. Fotbolls-VM och OS är exempel på internationella tävlingar.

Nationell: Inom ett land. Nationell politik kallas även inrikespolitik och berör sånt som händer i Sverige. Svenska nationalsången är Sveriges sång i t.ex. tävlingar. En svensk nationell tävling berör bara Sverige, t.ex. SM i hästhoppning (SM = Svenska mästerskapen). Schlagerfestivalen är en svensk nationell tävling, medan Eurovision är en internationell tävling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Viktiga begrepp Statsskick: På vilket sätt ett land styrs. Parlamentarism: Statsskick där en vald folkrepresentation, parlamentet (riksdagen), har ett avgörande inflytande över regeringsmakten. Parlamentarism innebär att en regering inte kan bildas eller sitta kvar i regeringsställning om en majoritet i parlamentet är emot det. Regeringen är därför beroende av ett folkvalt parlaments stöd.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sverige i siffror - valresultat och riksdagsledamöter

# data[].attributes.attachment_link.description
Vart fjärde år väljer vi vilka politiker som ska representera oss i riksdagen. Deras ålder, andelen män och kvinnor och om de är födda i Sverige eller utomlands har ändrats över åren. Även valdeltagandet har sett olika ut.

# data[].attributes.body
Statisk, valresultat, hur man röstar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nödvändiga kakor går inte att stänga av eftersom vår webbplats inte fungerar utan dessa. Nödvändiga kakor bidrar till att våra tjänster är säkra och fungerar som de ska, till exempel säker inloggning.