# data[].attributes.body
Teaduskeskus AHHAA on Tartus tegutsev Baltikumi suurim teaduskeskus. AHHAA põhiülesanneteks on positiivsete hoiakute kujundamine teaduse ja tehnoloogia suhtes, teadusliku lähenemise propageerimine ning laiema üldsuse seas teaduse ja tehnoloogia saavutuste vastu huvi äratamine. Teaduskeskuse AHHAA uus ja kaasaegne hoone asub Tartu kesklinnas aadressil Sadama 1. Hoone ehitamist alustati 2008. aasta suvel ja see valmis 2010. aasta lõpuks. Tegemist on üle 10 000 ruutmeetri suuruse hoonega, mille maht on enam kui 54 000 kuupmeetrit. Hoone koosneb kolmest läbi mitme korruse kõrguvast ekspositsioonisaalist, millest igaühel on erinev ruumimõju (kuppel, poolkuppel ja kast). Katuse kohal on hoone mahust välja tõstetud sfääriline planetaarium. Hoone karkass on monoliitsest raudbetoonist, kuppel ja poolkuppel liimpuidust katusekaartega. Teaduskeskus koos kõrvalkruntidel asuvate parkimismaja-, tornelamu- ning ärimahtudega moodustab ühtse linnaehitusliku ansambli, mis on kooskõlas lähiümbruse hoonetega.

# data[].attributes.body
Tigutorniks nimetatakse Tartus Emajõe paremkaldal asuvat 23-korruselist kõrghoonet, mis ehitati 2006. aasta märtsist 2008. aasta märtsini. Täiskõrguse 89,92 m

Tigutorn on oma 23 korrusega Tartu kõrgeim eluhoone. Hoone arhitektid on Vilen Künnapu ja Ain Padrik (Arhitektuuribüroo Künnapu & Padrik OÜ).

# data[].attributes.body
Tartu asutati 1030. aastal.
Tartu tekkis kohas, kus põhja-lõuna suunas minevad teed ületasid olulise veetee, Emajõe. Hiljemalt umbes 700. aastal ehitati Toomemäele linnus. Tartut mainiti kirjalikult esimest korda 1030. aasta paiku, kui Kiievi suurvürst Jaroslav Tark Vana-Vene letopisside andmetel ründas tšuude, võitis nad, ning rajas Jurjevi linnuse. 13. sajandi alguses, Liivimaa ristisõja ajal, läks Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu võimu alla. Otsustavaks sündmuseks sai Tartu muinaslinnuse vallutamine 1224. aastal, mida on peetud ka muistse vabadusvõitluse lõpuks Mandri-Eestis. Mahapõletatud linnuse asemele püstitati kivist piiskopilinnus (praeguse tähetorni kohal) ning Tartust sai järgnevaks enam kui kolmeks sajandiks piiskopkonna keskus. Tartu raadi on allikais mainitud esmakordselt 1262. Linn kuulus Vana-Liivimaa rikkamate linnade hulka, mis elatus Venemaa ja Lääne-Euroopa vahelisest kaubandusest.

Põhjasõja käigus langes linn jälle Rootslaste käest Vene vägede kätte. 1802. aastal avati Tartus Aleksander I käsul jällegi ülikool, mis tegutseb tänaseni. Teises maailmasõjas sai Tartu rängalt kannatada. Hävisid 2/3 elamispinnast, Kivisild, Eesti Rahva Muuseumi ja Vanemuise hooned jpm. 1980. aastate lõpust ja taasiseseisvumisest alates on hakatud sõjas purustatud kesklinna uuesti täis ehitama.

# data[].attributes.body
Ajaloolise kesklinna ümber paiknevad vanemad linnaosad – kunagised eeslinnad, mis kujunesid jõe ja kaubateede äärde.
Tartu linn asub Suur-Emajõe mõlemal kaldal, ainsas kohas selle jõe ääres, kus ürgoru neemikud ulatuvad jõe lähedale ja Kalmistu paljandil paljandub Devoni liivakivi. Kesklinnas asub looduslik kõrgendik Toomemägi, mille ümber on kujunenud alates linna loomisest Tartu linnasüda. Jõeoru nõlvad välja arvatud, on Tartu ümbruse maastik pigem tasane, künklikud Lõuna-Eesti maastikud jäävad lõuna poole.

# data[].attributes.body
| Mehed ja naised  |
|2000      | 2015
| 106280  | 95510

# data[].attributes.body
Tartu asukoht- Kagu-Eesti
https://www.tartu.ee/