# data[].attributes.body
Journalisten

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Journalisten.no - Nyheter og debatt om medier og journalistikk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Knut Olav Åmås har siden september 2015 ledet Mediemangfoldsutvalget, i dag presenteres den endelige rapporten fra utvalget. Etter ett år, 5 måneder og 17 dager er utvidet momsfritak og ny eierstruktur for NRK blant hovedpunktene i en enstemmig rapport.

Åmås poengterte at det ikke er noen dissens i utvalget og at medlemmene samlet står bak anbefalingene.
Her kan du lese hele rapporten
NRK-stiftelse

Utvalget foreslår at NRK overføres til en stiftelse.

"Mediemangfoldsutvalget mener det er prinsipielt viktig å understreke NRKs redaksjonelle selvstendighet. Statens direkte eierskap til NKR AS innebærer en potensiell risiko, for eksempel i et annet samfunnsklima og en mindre fredelig politisk situasjon, for rollekonflikter og svekkelse av den redaksjonelle selvstendigheten. Størst mulig formell avstand mellom utøvende poltiikere og styringen av NRK vil styre NRKs uavhengighet." skriver utvalget og foreslår at NRK AS overføres til en stiftelsen.

Hvem som skal styre denne stiftelsen mener de bør velges av Stortinget. Styreleder og styremedlemmer skal ikke være aktive politikere, mener utvalget.

"Hovedoppgaven til styret vil være å velge styret til NRK AS og fungere som generalforsamling for selskapet. Utvalget antar at å overføre eierskapet til NRK til en stiftelse prinsipielt vil styre NRKs uavhengighet av myndighetene."

Større avstand

- I motsetning til departementet foreslår vi at eierskapet bør overføres til selvstendig stiftelse fordi det gir større avstand til eierne og gir NRK større uavhengighet av myndighetene. Dette er ikke noe problem i dag, men styringsklimaet kan endre seg, sa Åmås da han presenterte forslagene.

Han sa videre at utvalget mener at de to anbefalte modellene til Rimmereid-utvalget, NRK-bidrag og NRK-avgift, er best.

- Forslaget om at en stiftelse skal eie NRK er veldig bra. Forslaget skaper armlengdes avstand til politikerne, sier NRKJ-leder Richard Aune til Journalisten.

- Dette er et veldig bra arbeid. Jeg tror vi lar pressekonferansen gå før jeg kommenterer, sier kringkastingssjef Thor Gjermund Eriksen i NRK kort.

Schibsteds Torry Pedersen er særlig fornøyd med forslaget om fritak for arbeidsgiveravgift.

- Det sikrer en armlengdes avstand til politikerne, og det belønner de med flest journalistiske hjemler, sier Pedersen som er styreleder for Schibsteds regionaviser og inntil i år var sjefredaktør i VG. Ellers er Pedersen mest opptatt av kommersielle breddemedier.

- Vi må ha sterke kommersielle medier ved siden av NRK.

At utvalget ikke foreslår endringer rundt bruken av det som i dag hentes inn gjennom NRK-lisensen, er han skuffet over.

- Jeg hadde ønsket meg mer rundt det. Der opplever jeg at utvalget stenger døra. Jeg er ikke sikker på om det er det klokeste, sier Pedersen.

Arbeiderpartiets mediepolitiske talsmann Arild Grande er fornøyd med forslagene.

- Det høres veldig fornuftig ut og er i tråd med hva Arbeiderpartiets utvalg har foreslått. Vi hadde håpet på at det var tatt med i stortingsmeldingen om NRK. Det ble også berørt i store allmennkringkastingsforliket vi hadde i fjor hvor flertallet ønsket det skulle utredes. Jeg mener det er blitt enda mer aktuelt med tiden da vi ser pressefriheten er truet i en rekke land. Det er viktig at vi fra norsk side signaliserer tydelig og armlengdes avstand mellom regjering og allmennkringkaster, sier Grande.

Opp mot 1 milliard

Utvalget foreslår en rekke endringer i støtteordningene og mediepolitikken og har anslått at de nye tiltakene vil koste mellom 743 og 843 millioner kroner per år. For enkelte mediehus representerer forslagene en avkortining i pressestøtten. Utvalgsmedlemmene mener at mediene bør få:

* Momsfritak på alle nyhets- og aktualitetsmedier. Og at også salg av enkeltartikler omfattes av momsfritaket.

* Et tidsavgrenset fritak fra arbeidsgiveravgiften som omfatter nyhetsbaserte norske medieselskap.

* At produksjonstilskuddet blir videreført, men med flere justeringer.

○ Lokale medier får økt minstetilskudd på 750.000 kroner. For nordnorske medier økes beløpet til 1,3 millioner.

○ Tilskuddsordninger for nr. 2-aviser i storbyene (ikke de riksdekkende meningsbærende avisene) blir erstattet av satsene for lokale nr. 2-aviser. Endringen blir faset over fire år.

○ Taket for pressestøtte blir redusert til 27 prosent av mottakernes driftskostnader. Endringen fases over fire år.

- Vi ba om 1 million kroner, men 750.000 er også veldig bra. Vårt poeng er at det får frigjort diskusjonen om utgavebegrepet, sier LLA-styreleder Roar Osmundsen til Journalisten.

Nye tilskuddsordninger

I tillegg foreslår utvalget tre nye tilskuddsordninger:

* Tilskuddsordning for nyhetsmedier på 30 millioner kroner i året.

* En tilskuddsordning som skal stimulere samfunnsviktig journalistikk på 20 millioner kroner i året.

* En tilskuddsordning for nyhetsmedier som er gratis for brukerne på 20 millioner kroner.

- Det er veldig spennende innspill. Vi har vært kritisk til at regjeringen ikke sørget for at nullmomsen ikke omfatter dybdejournalistikk og enkeltartikler. Vi ønsker å utvide produksjonstilskuddet ved å både øke potten og heve minstesatsene. Vi ønsker også å etablere ordninger som kan fremme innovasjon. Det utvalget foreslår her er på linje med det, sier Arild Grande.

Flere mangfoldsaspekter

- Det er tre aspekter ved mangfoldet: Avsendermangfoldet, de som produserer og eier mediehusene. Innholdsmangfoldet, det kvalitative og kvantitative i mediene. Og bruksmangfoldet, den faktiske bruken av mediemangfold, som er preget av mer polarisering i dag. Vi legger mest vekt på bruksmangfoldet, forklarte utvalgsleder Åmås under presentasjonen.

Han poengterte at felles for tiltakene er at de er tidsbegrenset, og at de bør evalueres før de videreføres.

I alt foreslår utvalget å øke mediestøtten med mellom 743 og 843 millioner kroner. Bare fritaket av arbeidsgiveravgift for nyhetmedier vil ha en økonomisk effekt på mellom 500 og 600 millioner kroner.

- Dette er det mest kostnadskrevende forslaget vårt. Men det vil gagne alle medier.
LES OGSÅ: Mediene vil slippe å betale over 500 millioner kroner årlig i arbeidsgiveravgift
- Har tatt seg god råd

Under presentasjonen sa kulturminister Linda Hofstad Helleland dette om veien videre:

- Jeg syns utvalget har tatt seg god råd, det må jeg bare få si. Kostnadsberegningen er på 743-843 millioner kroner. Hvert år. De har ikke prioritert så mye mellom de kostnadskrevende tiltakene. Så de ønsker at her skal politikerne komme på banen. Nå skal vi gå gjennom dette og legge det fram for Stortinget, sa Helleland.

Hun understreket at det er nødvendig med en grundig høring med frist på 3 måneder, og at det er opplagt at stortingsmeldingen ikke legges fram for Stortinget før sommeren.

Helleland sa videre at det beste vernet mot falske nyheter er et mangfold av medier av god kvalitet som befolkingen har tillit til.

- Kanskje kan vi håpe debatten om falske nyheter kan føre noe godt med seg. Den minner brukerne om at kvalitetsjournalistikk koster. Kvalitetskontroll og etterettelighet er norske mediers viktigste konkurransefortrinn.

# data[].attributes.attachment_link.title
Utvalg: Statens eierskap i NRK bør endres for å skape større avstand

# data[].attributes.attachment_link.description
Knut Olav Åmås har siden september 2015 ledet Mediemangfoldsutvalget, i dag presenteres den endelige rapporten fra utvalget. Etter ett år, 5 måneder og 17 dager er utvidet momsfritak og ny eierstruktur for NRK blant hovedpunktene i en enstemmig rapport. Åmås poengterte at det ikke er noen dissens i utvalget og at medlemmene samlet står bak anbefalingene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er noe av innholdet i rapporten som utvalgsleder Knut Olav Åmås overleverte til kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) tirsdag.

- Situasjonen med stadige endringer i norsk mediebransje har gjort arbeidet med rapporten vanskelig, sier Åmås.
Utvalget foreslår en rekke endringer i mediepolitikken og har anslått at de nye tiltakene vil koste mellom 743 og 843 millioner kroner per år.
Blant annet foreslår utvalget at lokale medier skal få et minstetilskudd på 750.000 kroner (1,29 millioner for nordnorske aviser), utfasing av tilskuddene til nummer to-avisene og endring av tilskuddet til 27 prosent av mottakerens driftskostnader.

Alle innstillingene i utvalgets rapport er enstemmige. Åmås sier at tiltakene tidsavgrenset, og at de bør evalueres før de eventuelt blir videreført.

Mediemangfoldsutvalget

MEDIEMANGFOLDSUTVALGET: Fra venstre Lars Petter Øyen underdirektør i Kulturdepartementet (som skal være en av to i sekretariatet), Olav T. Sandnes adm.dir. i TV2, Ellen Altenborg siviløkonom, konsulent og dr. oecon, Randi Øgrey leder i Mediebedriftenes Landsforening, leder for utvalget Knut Olav Åmås direktør for stiftelsen Fritt Ord, kulturminister Thorhild Widvey, Thor Gjermund Eriksen kringkastingssjef i NRK, Hildegunn Soldal teknologi- og utviklingsdirektør i Dagbladet, Hilde Eika Nesje redaktør i Bø Blad og Gunnar Stavrum ansvarlig redaktør i Nettavisen.
Foto: Wenche Nybo / Kulturdepartementet

Ekspandér faktaboks
Utvalgets medlemmer:

Leder: Knut Olav Åmås, direktør for stiftelsen Fritt Ord (Oslo)

Ellen Altenborg, siviløkonom, konsulent og dr. oecon (Bærum/Arendal)

Ivar Rusdal, styreleder i Nordsjø Media (Sandnes)

Hildegunn Soldal, teknologi- og utviklingsdirektør i Dagbladet (Oslo)

Hallvard Moe, professor i medievitenskap ved UiB (Bergen)

Gunnar Stavrum, ansvarlig redaktør i Nettavisen (Oslo)

Olav T. Sandnes, administrerende direktør i TV2 (Bergen)

Thor Gjermund Eriksen, kringkastingssjef i NRK (Oslo)

Randi Øgrey, leder i Mediebedriftenes Landsforening (Oslo)

Hilde Eika Nesje, redaktør i Bø Blad (Bø i Telemark)

Utvalgets mandat

Utvalget skal vurdere hva statens mål for mediemangfoldet bør være, og beskrive sentrale utviklingstrekk på mediefeltet og hvordan disse påvirker mediemangfoldet

Utvalget skal vurdere det samlede norske tilbudet med særlig fokus på to områder: nyhets- og aktualitetsmedier og medienes funksjon i nyhets- og debattformidlingen, samt allmennkringkastere og deres betydning for Norges språk og kultur.

Med utgangspunkt i sin analyse skal utvalget vurdere hvordan statens økonomiske virkemiddelapparat, herunder produksjonstilskuddsordningen og kringkastingsavgiften, best kan innrettes for å legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale og stimulere til et mangfoldig medietilbud. Utvalget skal bl.a. vurdere behov, omfang og offentlig finansiering av allmennkringkasting og nyhets- og aktualitetsmedier. Utvalget kan også vurdere regulatoriske virkemidler dersom dette er relevant.

Utvalget må innhente opplysninger om bruk av økonomiske virkemidler på medieområdet i aktuelle europeiske land. Utvalget må vurdere om utvalgets forslag vil reise problemstillinger knyttet til EØS-avtalens regelverk om offentlig støtte. Utvalget kan innhente andre nødvendige del-utredninger og skal utrede de økonomiske og administrative konsekvensene av sine forslag. Utvalgets forslag skal ta utgangspunkt i uendret ressursbruk på området samlet sett, men det kan også fremmes forslag om økt eller redusert ressursbruk.

Mediemangfoldsutvalget ble nedsatt ved kongelig resolusjon fredag 18. september 2015.

Mediemangfoldsutvalget skal levere sin utredning i form av en offentlig utredning til Kulturdepartementet innen 1. mars 2017.

Nye tilskuddsordninger

Åmås la også frem forslag til tre nye tilskuddsordninger, til innovasjonsprosjekter, stimulering til samfunnsviktig journalistikk og en egen tilskuddsordning for nyhetsmedier som er gratis.
- Med samfunnsviktig journalistikk mener vi spesielt ressurskrevende og aktuell nyhetsjournalistikk. I dagens økonomiske situasjon er dette blitt vanskeligere å prioritere for flere redaksjoner, sier Åmås.
Med tilskuddsordningen for gratis nyhetsmedier vil utvalget nå nyhetsunnvikerne.

- Vi vet at gratis nyhetsmedier brukes av nyhetsunnvikere, som spesielt lite oppsøker andre medier, sier Åmås.

Vil ha NRK-stiftelse

Utvalget foreslår også at det statlige eierskapet til NRK overføres til en stiftelse. Lisensen er foreslått todelt mellom en husstandsavgift og apparatnøytral avgift.

Når det gjelder en kommersiell allmennkringkaster utenom NRK viser utvalget til sin delutredning som ble lagt fram i fjor høst, og foreslår at regjeringen begrenser en eventuell avtale om kompensasjon for merkostnader ved kommersiell allmennkringkasting til lineært tv.

Én riksdekkende radiokanal plassert utenfor Oslo bør ifølge utvalget også få en tidsbegrenset støtte for sine merutgifter ved å være lokalisert utenfor hovedstaden.

Fritak for arbeidsgiveravgift

Utvalget foreslår også at at norske medier i en omstillingsperiode på fire år skal fritas for arbeidsgiveravgift. Fritaket skal i hovedsak gjelde nyhetsmedier.
Åmås trakk frem fritaket som et av de viktigste tiltakene i rapporten.
I tillegg til dette foreslår utvalget at dagens fritak for merverdiavgift må gjelde for alle nyhets- og aktualitetsmedier.

Dette innebærer at også medier som dekker få stoffområder i dybden må omfattes av fritaket.

Ber politikerne handle nå

I neste runde er det politikerne som skal vurdere utvalgets forslag, før de vedtar endelige tiltak for å bevare mediemangfoldet i Norge.

Ifølge Helleland vil det ikke skje før sommeren 2017. Men Åmås oppfordrer politikerne til å handle kjapt.
- Vi ber norske politikere om å endre mediepolitikken og om å oppgradere ambisjonene så raskt som mulig, og med mye høyere tempo enn i dag, sier Åmås.
Ifølge Helleland er mediene en bærebjelke i det norske demokratiet.

- Det beste vernet mot falske nyheter er et mangfold av nyhetsmedier av god kvalitet. Vi kan håpe at debatten om falske nyheter fører noe positivt med seg, at den minner forbrukere og politikere på at kvalitetsjournalistikk koster, sier Helleland.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er noe av innholdet i rapporten som utvalgsleder Knut Olav Åmås overleverte til kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) tirsdag. - Situasjonen med stadige endringer i norsk mediebransje har gjort arbeidet med rapporten vanskelig, sier Åmås. Utvalget foreslår en rekke endringer i mediepolitikken og har anslått at de nye tiltakene vil koste mellom 743 og 843 millioner kroner per år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyhetsredaktøren i TV 2 frykter amerikanisering av norske medier og nedleggelser i kanalen om kanalen ikke får statsstøtte.

# data[].attributes.headline
Regjeringa  vil gi 135 millioner kr til Tv2 for å søke konsesjon

# data[].attributes.subject
Regjeringa  vil gi 135 millioner kr til Tv2 for å søke konsesjon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regjeringen vil gi kompensasjon for merkostnaden til en kommersiell allmennkringkaster, opplyser kulturminister Linda Hofstad Helleland (H).

I klartekst: Det betyr at TV 2 kan søke om å få statsstøtte.

Helleland sa på en pressekonferanse i dag at staten vil støtte en kommersiell allmennkringkaster med inntil 15 millioner euro, om lag 135 millioner kroner etter dagens kurs.

- Vi er positive til at Kulturdepartementet har prioritert denne saken i en hektisk høst. TV 2 er fortsatt posisjonert for å søke på et oppdrag om kommersiell allmennkringkasting med hovedkontor i Bergen, såfremt forpliktelsene følges av en relevant motytelse og det kommer en snarlig utlysning, sier administrerende direktør og sjefredaktør Olav T. Sandnes i TV 2 torsdag kveld.

- Viktig med mediemangfold

Knyttet til denne støtten er en rekke krav som regjeringen vil ha oppfylt, blant annet hovedkontor utenfor Oslo, minimum 50 prosent norsk innhold og bruk av begge målformer.

- Regjeringen er opptatt av å opprettholde mediemangfoldet, og bidra til at en kommersiell allmennkringkaster bidrar til det, sier Helleland.

Den kommersielle allmennkringkasteren skal vise norske programmer, og den skal formidle norsk film og TV-drama.

Må fremdeles kutte

Henrikke Helland er klubbleder i TV 2.
Foto: Sølve Rydland

Klubbleder i TV 2, Henrikke Helland, er naturlig nok fornøyd med beskjeden.

- Vi er veldig glad for at det nå kommer en annerkjennelse av at man ønsker å ha en kommersiell allmenkringkaster i Norge. Vi har fått signaler fra ledelsen om at de ønsker å søke på utlysningen, sier Helland.

Tidligere i år ble det klart at TV 2 må spare inn 350 millioner kroner de neste årene, noe som gir en rekke endringer i mediehuset. I tillegg må kanalen sparke 177 ansatte og legge ned flere programmer.

Selv en mulig statsstøtte endrer ikke på det.
- Den omorganiseringen og nedbemanningen som skjer i TV 2 nå, skjer fordi man skal rigge seg for en ny mediehverdag. Kuttene henger ikke sammen med det som vil komme i fremtiden, i forbindelse med denne saken.

Fakta om støtte til kommersiell allmennkringkaster

Regjeringen foreslår en modell for fortsatt støtte til én kommersiell allmennkringkaster. TV 2 har lisensen i dag, men har ikke søkt om ny lisens fordi det ikke fulgte med noen statsstøtte.

Ordningen kan først begynne i 2018 og vil vare i 5 år.

Regjeringen tilbyr 135 millioner kroner i kompensasjon for merutgifter TV-kanalen påføres med kravene som stilles.

For å få støtten må kanalen ha hovedkontor og sentral nyhetsredaksjon utenfor Oslo, daglige nyhetssendinger, norskspråklige programmer for barn og unge, formidle norsk film- og tv-drama og bruke begge målformer. 50 prosent av innholdet skal være norsk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Regjeringen vil gi kompensasjon for merkostnaden til en kommersiell allmennkringkaster, opplyser kulturminister Linda Hofstad Helleland (H). I klartekst: Det betyr at TV 2 kan søke om å få statsstøtte. Helleland sa på en pressekonferanse i dag at staten vil støtte en kommersiell allmennkringkaster med inntil 15 millioner euro, om lag 135 millioner kroner etter dagens kurs.

# data[].attributes.body
Selger Medie sjela si??

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VG: Vi har ikke signert noen avtale ennå

VG Partnerstudio leverer innholdsreklame til VGs plattformer på nett. Selskapet ble etablert i fjor og oppnådde en omsetning på 44 millioner kroner det første året.

Innholdssjef Svein Arne Haavik i VG Partnerstudio understreker at det ennå ikke er tatt noen beslutning om selskapet skal lage politisk innholdsreklame under årets valgkamp.

- Vi er fortsatt i en kartleggingsprosess og har ennå ikke signert noen avtale, sier Haavik.

Av i alt 15 såkalte innholdsprodusenter i VG Partnerstudio, er elleve tidligere journalister i VG. Av forretningsmessige årsaker ønsker Haavik ikke å svare på om noen partier har avvist å kjøpe innholdsreklame.

- Det som er sikkert, er at innholdsmarkedsføring og politisk reklame kommer til å spille en vesentlig rolle i denne valgkampen, ikke minst i sosiale medier.

- Hva gjør dere om det bare blir Frp som vil benytter muligheten?

- Det er et hypotetisk spørsmål som det i så fall blir opp til hver enkelt sjefredaktør i Schibsted-avisene å ta stilling til.

Haavik mener det ikke er så enkelt å trekke et klart skille mellom politisk innholdsreklame og annen reklame som er laget av partiene selv eller deres reklamebyråer.

- Klikker du på en bannerannonse for et parti, kan du like gjerne bli sendt videre til et innhold med et politisk budskap som minner om innholdsmarkedsføring. Det som er viktigst er at all reklame er tydelig merket, sier han.

Alle partier utenom Frp og Høyre sier nei til å kjøpe politisk innholdsreklame av VG og andre mediehus. - Vi er bekymret for sammenblanding, sier Ingrid Langerud i Arbeiderpartiet.

Medier

Etter flere år med opplagsnedgang og annonsefall, går mediebransjen nye veier for å spe på inntektene. Forrige måned ble det kjent at mediekonsernet Schibsted vil tilby såkalt politisk innholdsmarkedsføring til partier og organisasjoner under årets valgkamp. Dette er artikler og videoinnslag som er merket som reklame, men som tar i bruk journalistiske metoder i innhold og presentasjon.

I Klassekampen i går uttrykte redaksjonsklubber og medieforskere bekymring for at politisk innholdsreklame kan svekke tilliten til avisenes politiske journalistikk.

Nå viser det seg at det bare er Frp og Høyre blant stortingspartiene som er åpne for å kjøpe slik reklame, ifølge Klassekampens gjennomgang. SV, MDG, KrF, Venstre og Senterpartiet sier klart nei. Også Arbeiderpartiet bekrefter nå at det vil holde seg unna.

- Vi har på dette tidspunktet ingen planer om å kjøpe denne typen markedsføring, sier kommunikasjonssjef Ingrid Langerud i Arbeiderpartiet.

Innholdsreklame:

* Innholdsreklame er reklame som likner journalistikk i innhold og presentasjon. Det kalles også "content marketing".

* VG og Dagbladet var blant de første mediehusene i Norge som begynte med innholdsreklame i 2014.

* Flere aviser har egne avdelinger som lager innholdsreklame, deriblant VG Partnerstudio og Aftenposten Brand Studio.

* Nå tilbyr Schibsted-avisene politisk innholdsreklame.

Flere dilemmaer

Hun bekrefter at Arbeiderpartiet allerede har vært i møter med VG Partnerstudio og Schibsted Brand Studio, som er mediehusenes innholdsbyråer.

Langerud mener sosiale medier som Facebook og ordinær reklame i aviser og på internett kan være vel så effektive som innholdsreklame.

- Dette er eksisterende tilbud som partiene har benyttet i lang tid. De er heller ikke heftet med de samme dilemmaene som innholdsreklame, sier Langerud.

I møte med innholdsbyråene har hun spurt hva de vil gjøre hvis det viser seg at det kun er noen få partier som benytter tilbudet. Det spørsmålet har hun ikke fått et klart svar på.

- Blir det ikke vanskelig å sitte stille for Arbeiderpartiet hvis for eksempel Frp får råde grunnen alene?

- Hvert parti får gjøre sine vurderinger. Så gjenstår det å se hva mediehusene vil gjøre hvis vi får en slik situasjon, sier Langerud.

Spørsmålet om Ap skal kaste seg over innholdsreklame har også blitt diskutert i partiledelsen ved tidligere anledninger. Foreløpig er svaret nei.

- Vi ser at det er flere problemstillinger knyttet til denne typen reklame, avhengig av hvordan det blir gjennomført. Hvordan blir fordelingen mellom partiene? Er det førstemann til mølla som gjelder, spør hun.

Selv om Schibsted-avisene lover at reklamen skal bli tydelig merket, for å unngå at det blir forvekslet med uavhengig journalistikk, er Ap bekymret for utilsiktede virkninger.

En undersøkelse gjennomført av Universitetet i Bergen i år, viste at selv politisk innholdsreklame som var tydelig merket, førte til at tilliten til mediehuset ble svekket.

- Vi deler bekymringen som enkelte redaksjoner har uttrykt om faren for sammenblanding mellom reklame og politisk journalistikk, sier hun.

Høyre og Frp avventer

Arbeiderpartiet kjøpte imidlertid innholdsreklame i forbindelse med kommunevalgkampen i 2015, i form av to reklameartikler i Nordlys. Det samme gjorde Høyre i Oppland Arbeiderblad. Reklamen fra Høyre framsto som et intervju med ordførerkandidat Svein Håvar Korshavn og var merket som et reklamebilag for Gjøvik Høyre.

Høyre har ikke tatt stilling til om partiet skal bruke politisk innholdsreklame i år.

- Vi vurderer flere grep, men dette blir ikke vårt hovedgrep i valgkampen, sier Rune Alstadsæter, kommunikasjonssjef i Høyre, til Klassekampen.

Han har ingen prinsipielle motforestillinger mot politisk innholdsreklame.

- Politiske partier har kjøpt reklame i papiravisene i alle år. Men det er viktig at partiene, og ikke minst pressen, er ryddige og merker reklamen slik at det er godt synlig hva som er journalistikk og hva som er politisk reklame, sier han.

Alstadsæter mener at debatten om innholdsreklame er et sidespor og at valgkampen kommer til å preges av markedsføring i sosiale medier.

- Dette blir den første valgkampen hvor Facebook mest sannsynlig blir den viktigste informasjonskanalen for den jevne velger, sier han.

Frp har heller ikke tatt stilling til om partiet skal bruke penger på politisk innholdsreklame.

- Vi vurderer alle kanaler og får se hvor vi lander, sier Helge Fossum, markedssjef i Frp.

Partiet har fått flere reklameideer fra selskaper som driver med innholdsreklame, men har foreløpig sagt nei.

- Det er ut fra en helhetsvurdering om hvor vi har mest tro på at vi når velgerne, sier Fossum.

Vil ikke kjøpe

Senterpartiet sier klart nei til å kjøpe reklameartikler.

- Vi frykter at den type reklame visker ut skillet mellom det seriøse redaksjonelle innholdet og annonsørinnholdet. Pressen bør ta en runde med seg selv om dette, sier Marit Arnstad, parlamentarisk leder i Senterpartiet.

SVs partisekretær Kari Elisabeth Kaski er bekymret for hvordan politisk innholdsreklame i store medier som VG med sine 2,5 millioner daglige lesere kan komme til å sette dagsorden under valgkampen.

- Vi frykter at det vil forme det politiske ordskiftet i negativ retning og at det åpner for at et politisk parti kan kjøpe seg tilsynelatende redaksjonell omtale. Det andre er at det selvsagt kommer til å bli stor forskjell mellom små og store partier, sier Kaski.

kultur@klassekampen.no

# data[].attributes.attachment_link.description
VG: Vi har ikke signert noen avtale ennå VG Partnerstudio leverer innholdsreklame til VGs plattformer på nett. Selskapet ble etablert i fjor og oppnådde en omsetning på 44 millioner kroner det første året. Innholdssjef Svein Arne Haavik i VG Partnerstudio understreker at det ennå ikke er tatt noen beslutning om selskapet skal lage politisk innholdsreklame under årets valgkamp.

# data[].attributes.body
Finn H Andreassen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skjermdump fra Urix-innslag der NRKs Afrika-korrespondent Sverre Tom Radøy er direkte fra Nairobi i studio til Gry Blekastad Almås.

Det synet er de to tv-stasjonene delt i.

"Jeg har nå talt fire innslag fra NRKs Afrika-korrespondenter som står i en idyllisk hage i Kenya og snakker om hvor ille det er på det afrikanske kontinentet. Ofte uten bilder eller illustrasjoner. Bare et snakkende hode som forteller oss om begivenheter. Nød, ulykker eller krigshandlinger." skrev Finn H. Andreassen i en kommentar i Dagens Næringsliv forrige uke.

Han kritiserte da også TV 2 for å heller prioritere "reportere ved åstedet", enn reportasjebilder i sin dekning.

Den tidligere medielederen, med bakgrunn fra både TV 2 og NRK, spør seg: Hvorfor blir en stemningsrapport fra en annen verdensdel formidlet på TV som det var radio?
Les også: NRKs Sidsel Wold håper på flere reportasjer i fremtiden
Kjenner seg ikke igjen

Publiseringsredaktør Stein Bjøntegård i NRK Nyheter kjenner seg ikke igjen i kritikken.

Stein Bjøntegård i NRK. Foto: Birgit Dannenberg

- Vi lager mange bildefortellinger i våre sendinger hver eneste dag, både i sendingene vi har på dagtid, i Dagsrevyen, Dagsrevyen 21 og i Kveldsnytt. Dagsrevyen er 45 minutter hver dag, og bildefortellingene er den viktigste delen av sendingen.

- De andre grunnelementene er gjester, analyse og tilstedeværelse der ting skjer.
Han sier det er riktig at NRK noen ganger bruker korrespondenter til å rapportere direkte om ting som skjer i andre land i det området de dekker, men det skyldes da som regel manglende bilder.
- Det er mye vanligere at vi kombinerer en bildefortelling med en live.

Nedprioriterer

Bjøntegård sier det ikke er riktig at NRK nedprioriterer bildene. De har tvert imot ekstra fokus på bilder og jobber med å få mer bildemateriale både fra inn- og utland.

- Men selvsagt lever også vi i en verden der ressursene styrer, og der det også er konkurrenter som jakter på de samme bildene og som noen ganger ikke vil dele. Men det betyr ikke at vi nedprioriterer levende bilder.

For å heve seg på nyhetsformidling i fremtiden skal NRK bli enda flinkere til å fortelle historier gjennom bilder, og også til å skaffe bedre bilder til de historiene de skal fortelle.

- Vi jobber også med mer bruk av grafikk og bilder til analyser, sier han.

Går mer live

Nyhetsredaktør Karianne Solbrække i TV 2 Nyhetskanalen forteller at de i TV 2 har drevet liverapportering i nyhetene i alle år.

Nyhetsredaktør Karianne Solbrække. Foto: TV 2.

- Ja, det er riktig at vi går stadig mer live. Før i tiden satt folk seg ned og så et par, tre nyhetssendinger på kvelden. Det meste av stoffet var samlet inn i fred og ro i løpet av dagen, og redigert før sending. Det er ikke virkeligheten nå. Folk forventer nyheter der og da, hele tiden, og skal helst være med når det skjer. Dette er kjernen av Nyhetskanalen, og her har vi utviklet høy kompetanse på direkterapportering.

Med økende grad av nyhetskonsumering digitalt og via sosiale medier, er TV 2 nødt til å tenke mer plattformuavhengig når de planlegger sakene. Medievanene endrer seg, og historiefortellingen endrer seg. Og dermed blir folks forventninger til hvordan vi presenterer nyhetene endret, mener Solbrække.

- Vi går i større grad vekk fra den tradisjonelle tv-fortellermåten der reporter er "voice of God", og intervjuobjekt er "talking head", men vi gjør det når vi trenger at reporter må ramme inn historien. Jeg tror ikke det er veien å gå og låse seg i faste rammer, men vårt største fortrinn er video og levende bilder - og det vil alltid være viktig i TV 2.

Utvikling

Praksisen på bildebruk forklarer hun avhenger av saken, men fortsatt er det slik at de beste bildefortellingene og reportasjene alltid prioriteres. Solbrække mener nyhetsformidling og fortellermåte har utviklet seg siden Andreassen jobbet i tv-bransjen, og påpeker at TV 2 hele tiden jobber for å fortelle hver historie best mulig.

Hun trekker fram at TV 2 Nyhetskanalen har dyktige reportere både innen- og utenriks, og Solbrække både håper og tror seerne setter pris på kunnskapsrik rapportering. I disse tider trenger vi det mer enn noensinne, mener hun.

- Vi jobber for å utvikle beskrivende og motivert direkterapportering, i kombinasjon med bilder. Når TV 2 skal rapportere om uvær, skal vi vise bilder av uvær - og ikke kun direktebilder av "snakkende hoder" i mørket, og dette er noe vi alle er opptatt av. Vi har dyktige fotografer, hvis bilder vi bruker for alt det er verdt.

# data[].attributes.attachment_link.title
NRK og TV 2 kritiseres for å prioritere direkterapport fremfor bildereportasje

# data[].attributes.attachment_link.description
Det synet er de to tv-stasjonene delt i. "Jeg har nå talt fire innslag fra NRKs Afrika-korrespondenter som står i en idyllisk hage i Kenya og snakker om hvor ille det er på det afrikanske kontinentet. Ofte uten bilder eller illustrasjoner. Bare et snakkende hode som forteller oss om begivenheter.

# data[].attributes.body
Hvor er fortellinga blitt av?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi ser oftere ansiktene til NRKs korrespondenter på Dagsrevyen enn vi ser reportasjer fra området de dekker. - Det er nesten blitt en sykdom, mener kritiker.

tv

Det er 21. februar. Vi har akkurat fått vite at Joshua French kan overføres til Norge, og reporteren i Dagsrevyen forteller om saken mens vi ser arkivbilder fra Kinshasa i Kongo.

Så dukker Afrika-korrespondent Christine Præsttun opp på skjermen, med et rødt "direkte"-tegn i høyre hjørne. Rundt henne er det stummende mørke, og hun befinner seg rundt 4000 kilometer unna French. Men fra sin base i Nairobi i Kenya er hun like fullt NRKs vitne fra kontinentet.

"Blir French nå overført til Norge, Christine?" spør nyhetsanker Jarle Roheim Håkonsen. Vår kvinne i Afrika svarer at det er for tidlig å si, men at det til syvende og sist er presidenten i Kongo som selv må skrive under en slik avtale. Dette mens hun altså befinner seg omtrent like mange mil fra presidentboligen i Kinshasa som det er mellom Oslo og Marokko.

NRKs korrespondenter:

* NRK opprettet sitt første faste utenrikskontor i London i 1964.

* Kanalen hadde flest korrespondenter på begynnelsen av 1990-tallet, med 13 utsendte.

* I dag har NRK ti korrespondentkontorer: Berlin (Guri Norstrøm), Brüssel (Philip Lote), London (Espen Aas), Istanbul (Sidsel Wold), Beirut (Kristin Solberg), Nairobi (Sverre Tom Radøy og Christine Præsttun deler én stilling), Washington, D.C. (Gro Holm og Tove Bjørgås), Moskva (Morten Jentoft) og Beijing (Peter Svaar).

Flest snakkende ansikter

Christine Præsttun er i godt selskap. Vi ser dem på nyhetssendingene hele tida, korrespondentene som svarer på spørsmål fra studio.

I Haag forteller Philip Lote om hvorfor det nederlandske valget blir sett på som så viktig for Europa, i Beirut greier Kristin Solberg ut om sjansen for at amerikanske styrker klarer å ta Mosul i Irak, og i Washington, D.C. blir Tove Bjørgaas spurt om hvilke reaksjoner som har kommet etter Donald Trumps første tale i Kongressen.

Men er disse snakkende ansiktene den beste bruken av korrespondentene? Nei, mener Finn H. Andreassen, tidligere nyhetssjef i NRK.

I en kronikk i Dagens Næringsliv for to uker siden langet han ut mot NRK og TV 2s bruk av direkterapportering framfor levende bilder fra utlandet.

Klassekampen har sett på hvordan korrespondentene ble brukt på Dagsrevyen fra 1. januar til 20. mars i år. Av 104 innslag viser vår opptelling at:

* 51 prosent av innslagene er intervjuer med korrespondentene på direkten.

* USA-korrespondentene er mest foran skjermen: tre av fire innslag er direkteintervjuer.

* Midtøsten- og Asia-korrespondentene lager den største andelen reportasjer.

- Bør lage reportasjer

Finn H. Andreassen er kritisk til den omfattende liverapporteringen fra utlandet.

- Det er nesten blitt en sykdom. Når halvparten av innslagene er snakkende ansikter, er det ikke mye tv etter mitt skjønn, sier han på telefon fra Portugal.

Den tidligere nyhetssjefen etterlyser flere bilder, stemningsrapporter og intervjuer med folk på stedet.

- Bilder forteller ofte mye mer enn ord. Liverapporter kan noen ganger rettferdiggjøres, men har du en korrespondent i Afrika, bør vedkommende helst reise rundt og lage reportasjer. Hvis NRK ikke har råd til det, har det ikke noe for seg, sier han.

Asia- og Afrika-korrespondentene er de som har fått færrest innslag på Dagsrevyen i år. I to av innslagene fra Afrika kommenterer korrespondenten noe som pågår i henholdsvis Kongo og Somalia - fra en hage i Kenya.

- I slike tilfeller er det latterlig å kalle det en liverapport, sier Andreassen.

Krangel med Steinfeld

Også tidligere Moskva-korrespondent i NRK, Hans-Wilhelm Steinfeld, er kritisk til statskanalens prioriteringer.

- Jeg har kranglet med Dagsrevyen om dette mange ganger, både som sjef og som korrespondent, sier Steinfeld, som i dag er partner i kommunikasjonsbyrået Corporate Communications.

Han sier at da han sist var Moskva-korrespondent, fra 2010 til 2014, savnet han å få lage bearbeidede reportasjer.

- I en ideell verden er direkteintervjuer et supplement til en bildereportasje, ikke en erstatning. Det er korrespondentene som er best egnet til å veie fortellingene som skal ut til seerne, sier han.

Steinfeld mener at vaktsjefene for ofte prioriterer å redigere en sak i Oslo med bilder fra et nyhetsbyrå framfor å bestille en reportasje fra korrespondentene.

- Jeg synes det er feil. Når NRK bruker så mye penger på utenrikskorrespondenter, er det de som bør signere reportasjene vi ser. Det står ikke på arbeidsviljen til korrespondentene, for den er stor.

Kostbare korrespondenter

Medieforsker Helle Sjøvaag ved Universitetet i Bergen er ikke overrasket over NRKs hang til å intervjue sine utsendte.

- Utenrikskorrespondenter er dyrt, og da må man forsvare den kostnaden og bruke dem mye. Det er ressursbesparende å gå live, og det krever ikke noe etterarbeid, sier hun.

Sjøvaag mener at korrespondentenes rapporter på direkten tilfører nærhet, "ekthet" og troverdighet til NRKs utenriksdekning. Dessuten er korrespondentene viktig i tv-kanalenes markedsføring og i konkurransen med andre.

- I et marked hvor det er mye å velge mellom, bruker de korrespondentene til å "brande" sin kanal som kredibel, sier hun.

Amerikanske CNN får gjerne æren for å ha introdusert livedekning på tv-nyhetene i stor skala på 1980-tallet. Helle Sjøvaag mener imidlertid at korrespondentenes liverapportering ikke er like virkningsfull nå som før internetts tid.

- Før hadde vi ikke tilgang til New York Times, Washington Post eller Politico, som de norske journalistene i USA leser. Vi kan gjøre mye av den samme researchen selv. Korrespondentenes tilstedeværelse blir viktigere enn informasjonen, og det er ikke sikkert at journalisten på stedet har så mye mer informasjon om det som skjer enn redaksjonen og publikum, sier hun.

- Kan bruke telefon

Nyhetssjef i NRK, Stein Bjøntegård, forklarer andelen direkteintervjuer med at kanalen er opptatt av tilstedeværelse, og at det også er et spørsmål om ressurser.

- Vi ønsker flest mulig reportasjer i Dagsrevyen, men jeg synes ikke tallet er spesielt lavt. Reportasjer tar ofte flere dager å lage, og våre korrespondenter jobber hardt og mye, sier Bjøntegård.

Han påpeker at korrespondentene leverer til mange andre flater på nett, tv og radio enn bare Dagsrevyen. Tidsforskjellen gjør at det fra USA blir mange liveinnslag på nyhetssendingen klokka 19, forklarer han.

- Hvis korrespondentene skal ligge på det dagsaktuelle, rekker de ikke å lage lange reportasjen fra de står opp til de har deadline. Det har også med oppbyggingen av Dagsrevyen å gjøre: Vi vil vise tilstedeværelse.

- Hvilken verdi gir det å rapportere fra Kenya om noe som skjer i Kongo eller Somalia?

- Når det gjelder Kongo-saken, kjenner Christine Præsttun den veldig godt og har god kontakt med partene i saken. Det er ikke sånn at man ikke kan bruke telefonen selv om man er i Kenya. Når det gjelder Somalia, hadde vi tenkt å reise dit, men det gikk ikke av sikkerhetsmessige grunner.

- Mediene har fått mye kritikk for ikke å forstå eller ta inn over seg Trumps oppslutning. Ville det ikke ha vært bedre å prioritere å være ute og snakke med folk framfor at reporterne svarer på spørsmål i Washington?

- Jeg mener at de har gjort det. I tillegg handler det om tida og veien. Korrespondentene er ofte i Washington, og det tar tid å komme seg steder.

Konsentrert analyse

Klassekampens gjennomgang viser at i direkteintervjuene står reporterne stort sett foran en bakgrunn som viser hvor de er, gjerne et symbolbygg som Det hvite hus. Så langt i år har de sjelden vært direkte til stede der det skjer noe, men blant unntakene er Tove Bjørgaas på demonstrasjon i Washington, D.C. og Philip Lote som dekket et Nato-møte i Tyskland.

Medieviter Tine Ustad Figenschou mener at direkterapporteringen på Dagsrevyen kan nærme seg det parodiske.

- Det kan bli helt komisk når korrespondenten er langt unna der det skjer, men likevel snakker med autoriteten man får av å "være på bakken", sier Figenschou, som er førsteamanuensis ved Høgskolen i Oslo og Akershus.

Hun har skrevet doktorgrad om nyhetskanalen Al Jazeera English, en av flere internasjonale kanaler som ofte intervjuer korrespondenter fra studio. Hun mener at disse samtalene kan ha en verdi utover å vise tilstedeværelse:

- Du får en konsentrert analyse mellom to velinformerte, profesjonelle mennesker, og det kan være veldig bra. Men ofte får jo korrespondentene spørsmål som går ut over ekspertrollen, som "hva synes folk flest om dette?". Det er umulig å svare på, men de må det likevel.

- Hva går seerne glipp av når direkteintervjuer prioriteres framfor reportasjer?

- Man går glipp av muligheten til innlevelse, til å forstå hvordan det er andre steder og hvordan nyhetene oppleves av dem som lever midt i dem. Man blir engasjert på en helt annen måte hvis man ser en ordentlig god reportasje, sier Figenschou.

Korrespondentkorpset til NRK var på sitt største på begynnelsen av 1990-tallet, med 13 faste utsendte. Etter tøff konkurranse med TV 2 og internasjonale nyhetskanaler, var antallet redusert til sju i 2004, ifølge en mastergrad om NRKs korrespondentnett.

Nå er kanalen oppe i ti korrespondentstillinger, etter at NRK opprettet to nye kontorer i Beirut og Berlin i 2014. Nyhetssjef Stein Bjøntegård mener at NRK skiller seg fra de amerikanske tv-kanalene når det gjelder bruk av snakkende ansikter.

- Det er vi veldig langt unna, og det er ikke et mål for oss å følge etter den tradisjonen. Bildene er fortsatt det viktigste.

mari.vollan@klassekampen.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi ser oftere ansiktene til NRKs korrespondenter på Dagsrevyen enn vi ser reportasjer fra området de dekker. - Det er ­nesten blitt en sykdom, mener kritiker. tv Det er 21. februar. Vi har akkurat fått vite at Joshua French kan overføres til Norge, og reporteren i Dagsrevyen forteller om saken mens vi ser arkiv­bilder fra Kinshasa i Kongo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del saken på:

BERGEN (VG) Ny nyhetsredaktør, færre reportere på lokalkontorene, færre ledere og bort med "Lørdagsmagasinet". Det er blant endringene i TV 2.

Endringene ble presentert for de ansatte på et allmøte onsdag.
I to pressemeldinger har TV 2 redegjort for endringene de nå gjør. Hele listen over endringer kan du se lenger ned i saken, men hovedbudskapet er at totalt 177 fast ansatte, 113 i tillegg til de 64 som allerede har tatt sluttpakke, er overtallige.
Lave seertall og sluttpakker har så langt preget høsten for TV 2. 64 ansatte, derav profiler som Nils Gunnar Lie og Mah-Rukh Ali, har allerede fått innvilget sluttpakke som en del av de 350 millionene kronene kanalen må kutte i kostnader til 2020.

Ifølge proff.no er det 964 ansatte i TV 2.

Arill Riise om nedbemanningen: - Det er brutalt
** Lørdagsmagasinet, som er en del av nyhetssendingen lørdag kveld og blir ledet av Siren Henschien, skal kuttes. ** "Vårt Lille Land", med programlederne Tonje Steinsland blir satt på pause i minst ett år, men ledelsen opplyser at det ikke er utenkelig at de starter opp igjen produksjonen av dette programmet. ** Fra før av er det kjent at "Hotel Cæsar" forsvinner fra hovedkanalen, og skal kun sendes på TV 2 Sumo. - Er det spesielt for deg å legge ned programmet der din ekskone Siren Henschien er programleder?
Programmer forsvinner

Samtidig som det ble kjent hvor mange som må gå, ble det også kjent at noen programmer forsvinner fra skjermen:

Nyhets- og sportsredaktør Jan Ove Årsæther sier det ikke er så mange program som blir lagt ned.

- Lørdagsmagasinet tok ressurser og er litt utenom kjernevirksomheten år. Det blir nedlagt. Men ingen må slutte der, sier sports- og nyhetsredaktør Jan Ove Årsæther til VG.

- Det har ikke vært noen faktor her, svarer Årsæther.

Siri Henschien sier dette i en kommentar til VG:
** Karianne Solbrække blir nyhetsredaktør og ansvarlig for Nyhetskanalen med umiddelbar virkning.
- Vår vilje til å lage reportasjer og dele nyhetssaker som angår og engasjerer fortsetter, uavhengig av hvilken skjerm og hvilken plattform vi når seere og lesere på. Jeg har tro på et sterkere TV 2 hvor vi raskt og etterrettelig bringer siste nytt på Nyhetskanalen.

Gerhard Helskog, som var med å starte "Vårt Lille Land", mener det som skjer i TV 2 nå er helt logisk, ettersom man ikke kan bruke mer penger enn man har. Han synes det er en lettelse å se at ledelsen tar ordentlig grep.

- Men da får det noen konsekvenser. Noen ting blir kuttet på. Noen ting blir flyttet på. Vi skal ha programmet vårt i høst, og kommer da med en kjempesesong. Så er det en viss usikkerhet lenger inn i fremtiden, sier Helskog.
Det nye redaktørkollegiet i TV 2 Nyhetene består fra i dag foruten Solbrække av Vegard Jansen Hagen (sportsredaktør), Bård Espen Hansen (** Nyhetskanalen skal stå for produksjonen av begge nyhetssendingene på hovedkanalen TV 2. I tillegg skal de også produsere "God morgen, Norge", været og all annen nyhets- og aktualitetsproduksjon. ** Nyhetsavdelingen skal kutte 23 årsverk. ** I overkant av 30 personer må slutte i avdeling for innholdsproduksjon. ** Lokalkontoret i Kristiansand legges ned, i tillegg skal bemanningen på de andre lokalkontorene reduseres til én reporter hvert sted. ** TV 2 leter etter en egen TV 2 Sumo-direktør. ** TV 2 understreker i en pressemelding at de ønsker å fortsette som en kommersiell allmennkringkaster i fremtiden, med hovedkontor i Bergen, men fremholder at de ønsker "relevante motytelser" i en konsesjonsutlysning fra staten. På pressekonferansen ledelsen holdt torsdag ettermiddag utydpet TV-sjefen dette med å si at det i praksis betyr en fortsettelse av slik det har vært siden kanalens oppstart. ** Etter det VG forstår vil flere avdelinger bli gradvis avviklet. ** Ifølge ** Etter det VG erfarer skal ledergruppen i TV 2 Sporten reduseres fra åtte til fire. bt.no skal hele nettdesken til TV-kanalen flytte fra Bergen til Oslo. TV2.no-redaktør) og Jens Cornelius Knudsen (produksjonsredaktør). Alle rapporterer til nyhets- og sportsredaktør Jan Ove Årsæther.
Dette er de andre endringene TV 2 gjør:

- Karianne har gjort en meget god jobb med God Morgen Norge. Hun har også lang erfaring fra både 21 Nyhetene, valgsendinger og Nyhetskanalen. Jeg er glad for at hun tar denne utfordringen i en krevende tid, sier Jan Ove Årsæther.
I tillegg til de 177 faste ansatte som kuttes, skal i tillegg 17 midlertidige gå, etter det VG får opplyst. Dermed er det totale antall årsverk 194.
Også Gerhard Helskog er glad for valget av Solbrække.

- Det er første gang vi får en kvinne og hun er drivende dyktig.

Klubbleder Henrikke Helland sier til VG de har forsøkt å skjerme lokalkontorene fra kutt, uten å lykkes med det.
- Hvordan skal dere klare å få 113 til å gå frivillig med den samme sluttpakken bare 64 ville ha i første runde?
- De som jobber der er noen av de mest produktive og dyktige folkene vi har. Jeg kan ikke helt forstå hvordan de skal kunne jobbe smartere og mer effektivt.

Hun synes 177 er et høyt tall og tror mange må ut i omstilling og utdanning.

- Med dagens arbeidsmarked er det ikke gitt at alle klarer å skaffe seg ny jobb.

Endringene skal tre i kraft fra nyttår, men arbeidet med omorganiseringen starter umiddelbart, ifølge TV 2. Jan Ove Årsæther, understreker at hovedsendingene fortsatt skal sendes fra Bergen.

194 inkludert midlertidige

TV 2 åpner opp for en ny runde med tilbud om sluttpakker, med samme tilbud til de ansatte som i sommer. Fristen for å svare på tilbudet skal være 28. oktober, etter det VG får opplyst.

TV 2-sjef Olav T. Sandnes sier på en pressekonferanse torsdag ettermiddag at de ikke tar lett på overtalligheten. Det er de største avdelingene som vil bli hardest rammet.

- I tiden fremover er målet å oppnå flest mulig frivillige løsninger, og vi har et ønske om å behandle alle ansatte med respekt.

- Det er helt klart vårt håp å oppnå så høy grad av frivillighet som mulig, så kan jeg ikke spekulere i noe utover det, svarer Sandes på VGs spørsmål.

TV 2-profil: - Her er det bare å ta pengene og løpe

Satser på Sumo

Sandnes sier at nedbemanningen, som i utgangspunktet vil være omtrent like stor i Bergen som i Oslo, skjer for at de skal kunne vokse innenfor prioriterte satsningsområder.

- TV 2 er i for stor grad avhengig av inntekter fra lineær-tv. Over tid har vi prioritert for stor del av ressursene våre mot lineær-tv, som ikke lenger reflekterer markedet eller tv-seingen. Derfor har vi i dag presentert hva TV 2 skal leve av i 2020, deriblant en storsatsing på TV 2 Sumo. Det betyr at vi vil rette langt større ressurser dit, sier Olav T. Sandnes i en pressemelding.

På pressekonferansen sier han at målet er at Sumo sammen med Netflix skal være den strømmetjenesten flest nordmenn bruker.

- Det vil nok bli en kombinasjon mellom at vi gir bort noe gratis og at vi tar betalt for en del innhold, sier Sandnes.

Han forteller også at TV 2 ønsker å satse på programmer som ligger mellom harde nyheter og ren underholdning, og nevner "Åsted Norge" og "Petter Uteligger" som eksempler.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: BERGEN (VG) Ny nyhetsredaktør, færre reportere på lokalkontorene, færre ledere og bort med "Lørdagsmagasinet". Det er blant endringene i TV 2. Endringene ble presentert for de ansatte på et allmøte onsdag. I to pressemeldinger har TV 2 redegjort for endringene de nå gjør.

# data[].attributes.body
Svein Olav

# data[].attributes.headline
POLARIS MEDIA KUTTER 300 millioner kroner

# data[].attributes.subject
POLARIS MEDIA KUTTER 300 millioner kroner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saken oppdateres.

Polaris Medias resultatforberedende tiltak på til sammen 300 millioner skal fordeles på de ulike mediehusene Polaris Media eier.

120-150 millioner av tiltakene kommer til å få effekt allerede i 2017.

Mediehusene som konsernet eier omfatter lokal- og regionaviser fra Sunnmøre i sør, til Finnmark i nord. Blant disse mediehusene er Adresseavisen i Trondheim, Sunnmørsposten i Ålesund, Romsdals Budstikke i Molde og Harstad Tidende i Harstad.

Grunnen til kuttene er den kraftige nedgangen i annonseinntekter som konsernet, i likhet med mange andre norske mediebedrifter, har opplevd den siste tiden.

- Nedgangen i annonseinntektene er fortsatt sterk. Svak norsk økonomi forklarer deler av nedgangen, men innen spesielt digitale annonseinntekter er det økt konkurranse som hovedsakelig forklarer nedgangen. Vi har derfor intensivert arbeidet med å utvikle nye produkter og salgsstrategier for å møte den økte konkurransen, skriver konsernsjef i Polaris Media, Per Axel Koch, i kvartalsrapporten.
LES OGSÅ: Norske medier kutter for over to milliarder kroner
Nedbemanner

For å komme i mål med kuttene, varsler Koch at en vesentlig del av kuttene vil skje i form av nedbemanning.

- Det legges opp til at et betydelig antall årsverk må reduseres. Når det er sagt, er jeg glad for at administrasjonen har lagt opp til at dette skal skje gjennom frivillighet. Konsernstyret har gitt en ramme på rundt 125 millioner kroner for å gjennomføre en slik ordning, sier Koch til Adresseavisen.

Det er ennå ikke oppgitt hvor mange ansatte som blir berørt, eller hvordan nedbemanningen blir fordelt mellom mediehusene.
- Vil nedbemanningen ramme tilbudet til mediehusenes lesere og brukere?
- Innholdsproduktene vi gir ut i de forskjellige mediehusene våre synes jeg bare har blitt bedre gjennom 2016. Utfordringen vår nå er at vi må bli færre, samtidig som produktene må bli bedre. Brukerne våre forventer at vi skal bli bedre. Men hvordan vi når disse målene blir opp til den enkelte sjefredaktør, sier Koch.

Skal øke inntektene

Konsernsjefen er imidlertid opptatt av at det parallelt med sparetiltakene tas kraftige grep for å forbedre inntektene for å nå målet om resultatforbedring. Konsernet lanserer konkrete satsinger innen annonse, brukermarked og siviltrykk.

- Det er veldig viktig å snu inntektsutviklingen. Det nye er at konkurransen på annonseside, spesielt fra internasjonale aktører som Facebook og Google, er en helt annen enn tidligere. Vi må snu oss rundt, og etablerer en ny annonseplattform sammen med Schibsted. Jeg håper også Amedia kan bli med på denne, slik at det blir lettere å kjøpe programmatiske annonser. Det gjør oss i bedre stand til å konkurrere med Facebook og Google, sier Koch.

I tillegg jobber konsernet med å styrke abonnementstjenestene i mediehusene.

- Vi ser at plussabonnementene gir god effekt, og økningen i abonnenter har ikke vært bedre på flere år, sier konsernsjefen.

- I tillegg har satsingen på siviltrykk allerede gitt resultater. Vi har hatt en omsetningsvekst på 25 prosent på dette området, og vil fortsette satsingen her, sier Koch.

Mens konsernets annonseinntekter falt både digitalt (15 prosent) og på papir (10 prosent) i andre kvartal, steg abonnementsinntektene med 6 prosent. Abonnementsinntekter utgjør nå 122 millioner av de totale driftsinntektene på 400 millioner kroner.

Svakere driftsresultat

I andre kvartal fikk Polaris Media en omsetning på 400 millioner kroner. Det er en nedgang på 15 millioner kroner sammenlignet med andre kvartal 2015. Driftsresultatet endte på 45 millioner, en nedgang på 11 millioner fra samme kvartal 2015.

Også i første kvartal i år opplevde mediekonsernet en markant nedgang i driftsresultatet, hovedsakelig på grunn av annonsenedgang. 7 millioner kroner var 62 prosent lavere enn på samme tid i 2015.
LES OGSÅ: Polaris Media vokser i trykket mediebransje

# data[].attributes.attachment_link.title
Polaris Media kutter 300 millioner kroner

# data[].attributes.attachment_link.description
Saken oppdateres. Polaris Medias resultatforberedende tiltak på til sammen 300 millioner skal fordeles på de ulike mediehusene Polaris Media eier. 120-150 millioner av tiltakene kommer til å få effekt allerede i 2017. Mediehusene som konsernet eier omfatter lokal- og regionaviser fra Sunnmøre i sør, til Finnmark i nord.

# data[].attributes.body
KLASSEKAMPEN

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I fjor mistet Norsk Journalistlag 283 medlemmer. Mediebransjen varsler at nesten like mange kan miste jobben til neste år. - Vi står overfor fundamentale endringer, sier VGs sjefredaktør Torry Pedersen.

Medier

VG er bare ett av flere store mediehus som starter det nye året med kraftige kutt i bemanningen. Seinere denne uka starter den Schibsted-eide avisa prosessen med å høvle vekk 40 årsverk, de fleste fra redaksjonene i VG og VGTV. Dette skal bidra til å få kostnadene ned med mellom 30 og 60 millioner kroner i 2016.

Mediehusene kutter:

* Mediebransjen fortsetter å kutte hardt i kostnader som følge av sviktende opplag og fall i annonseinntekter.

* Disse redaksjonene nedbemanner på nyåret: Bergens Tidende (30 årsverk), VG (40), Dagbladet (26), NRK Nyhetsdivisjonen (22), Aller (cirka 45).

* NRK varsler nye stillingskutt i 2016, tilsvarende 50 til 100 årsverk.

* Antallet ordinære medlemmer i Norsk Journalistlag gått ned med 15 prosent siden 2008.

242 årsverk

Klassekampens oversikt viser at 2016 vil bli minst like krevende som 2015. Flere av landets største mediehus har planer om å kutte med nærmere 242 årsverk.

* I Bergens Tidende skal 30 av i alt 130 redaksjonelle årsverk bort for å redusere kostnadene med inntil 50 millioner kroner. Nedbemanningsprosessen starter i februar.

* NRK starter første runde med nedbemanning på nyåret, som til sammen skal gi 22 færre årsverk i Nyhetsdivisjonen. I løpet av året kan så mange som 100 nye stillinger forsvinne fra NRK.

* Fra Aller-konsernet forsvinner totalt 50 årsverk, hvorav 20 fra magasinene og ukebladene. Sluttpakkene ble ferdigforhandlet før jul, men får full effekt først fra 1. oktober i år.

* Bare i Dagbladet, som er eid av Aller, forsvinner 26 av 230 redaksjonelle medarbeidere, hvorav 20 faste ansatte journalister.

- Norsk mediebransje står overfor signifikante endringer i årene framover., konstaterer Torry Pedersen, sjefredaktør og administrerende direktør i VG.

Hittil har mediebransjen stort sett sluppet unna oppsigelser. Også i VG har ledelsen kommet til enighet med fagforeningen Norsk Journalistlag om frivillige ordninger. Om få dager åpner vinduet for å søke på sluttpakker.

For Pedersen har 2015 vært preget av både oppturer og nedturer. En av de største nedturene, i tillegg til bemanningsreduksjonene og det vedvarende opplagsfallet for papiravisa, var at veksten i de digitale inntektene har stoppet opp.

- Faktisk har vi hatt en betydelig nedgang i digitale inntekter i 2015 sammenliknet med året før, sier han.

Pedersen er svært bekymret for utviklingen, all den stund det er inntektene fra nett som skal sikre at VG fortsatt er liv laga når papiravisa en dag fases ut. Da er det godt å kunne trekke fram et av lyspunktene, nemlig at VG aldri har vært mer lest.

- Interessen for stoffet vårt er større enn noensinne, både målt i antall lesere og målt i tidsbruken på våre digitale flater. Og foreløpig er alle våre utgivelser lønnsomme, sier sjefredaktøren.

Svekket fagforening

For Thomas Spence, leder i Norsk Journalistlag, har 2015 vært preget av nedbemanninger i mediebedriftene og tilsvarende nedgang i fagforeningens medlemstall. Siden 2008 har medlemsmassen gått ned med 15 prosent. I fjor ble 283 ordinære medlemmer strøket fra registrene.

- Alt tyder på at inntektene vil fortsette å falle i 2016, og at vi vil få enda flere nedbemanninger enn de vi allerede har kjennskap til, sier Spence.

Han advarer eiere og ledere i mediebransjen mot å tro at man kan kutte hardt i redaksjonene uten at det går ut over journalistisk kvalitet og troverdighet.

- Det er tøys og tull når enkelte hevder at dette bare handler om å finne en smartere og mer effektiv måte å organisere seg på, sier Spence.

Et av mediehusene som har vakt størst sinne i Norsk Journalistlag i året som gikk, var Egmont Publishing. I mai vedtok det danskeide ukebladkonsernet å halvere redaksjonen, fra 50 til 26 årsverk. De ansatte måtte gjennom individuelle intervjuer med ledelsen, og ble vurdert etter kriteriet "personlig egnethet". Samtidig inngikk konsernet nye avtaler med kommunikasjonsbyråer om innkjøp av redaksjonelt stoff.

NJ-lederen raste til fagbladet Journalisten og kalte det for følelsesløs og respektløs organisasjonsknusing.

- Det er klart det får konsekvenser når eierne kaster ut opp mot halvparten av journalistene fra redaksjonene, og deretter hyrer tilbake de samme journalistene som underbetalte frilansere, sier Spence.

- Det svekker journalistenes trygghet og forutsigbarhet, og fører i neste omgang til mer masseproduksjon og ukritisk journalistikk.

Frykter eierskifte

Mange av de 283 journalisten som ble utmeldt av NJ i 2015, arbeidet i en av Amedias 63 lokal- og regionaviser. Mediekonsernet vedtok å kutte 500 millioner kroner i 2014, en prosess som først ble fullført i fjor.

Amedia har ingen tall som viser hvor mange redaksjonelle medarbeidere som forsvant i fjor, men opplyser at konsernet som helhet har blitt redusert med om lag 400 årsverk i løpet av året. Dette inkluderer nedleggelsen av trykkeriet på Borgeskogen i Vestfold, samt salg av fire lokalaviser og Mediehuset Tek.

2016 blir et nytt skjebneår for Amedia, som er lagt ut for salg av de nåværende eierne i Telenor og LO. De ansattes representant i styret i Amedia, Eva Stenbro, frykter det kommer nye bemanningsreduksjoner i kjølvannet av et eierskifte.

- Det kommende eierskiftet er en skikkelig joker for oss. Når en ny eier går inn med store beløp i Amedia, vil de garantert ha noe igjen for det, enten i form av økonomisk gevinst eller annet løft, sier hun til Klassekampen.

Da A-pressen kjøpte Edda Media i 2012 og opprettet Amedia, ble flere funksjoner og avdelinger slått sammen. Stenbro tror noe av det samme kan skje igjen. En mulig kandidat til å kjøpe opp Amedia er Polaris Media, som eier flere konkurrerende mediehus i Nord-Norge.

- Prosessen med å finne nye eiere vil trolig ta tid. Uavhengig av dette tror vi kostnadsbesparingen kommer til å fortsette, men at det ikke kommer flere store kutt i bemanningen i år, sier Stenbro.

jonas.braekke@klassekampen.no

# data[].attributes.attachment_link.description
I fjor mistet Norsk Journalistlag 283 medlemmer. Mediebransjen varsler at nesten like mange kan miste jobben til neste år. - Vi står overfor fundamentale endringer, sier VGs sjefredaktør Torry Pedersen. Medier VG er bare ett av flere store mediehus som starter det nye året med kraftige kutt i bemanningen.

# data[].attributes.body
Aftenosten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tidligere i dag skrev Kampanje at VG-ledelsen i ettermiddag skulle informere de ansatte om konsekvensene av nedskjæringene i mediehuset. 40 årsverk og mellom 30 og 60 millioner kroner skal kuttes i 2016.

Legger ned distriktskontorene, skåner utvikling
VG-publisher Torry Pedersen forteller at kuttene skjer slik:

- Vi har besluttet å legge ned de tre gjenværende distriktskontorene, det vil si kontorene i Tromsø, Bergen og Trondheim. Til sammen omfatter det ni årsverk. Flere av disse medarbeiderne har lang ansiennitet og vi har tilbudt dem å flytte til VG eller benytte seg av overgangsordninger, sier Pedersen til Kampanje.

- For øvrig kutter vi flere steder i redaksjonen og i kommersiell og administrativ avdeling. Kuttene fordeler seg slik: minimum seks årsverk i VGTV, minimum ti årsverk i kommersiell og administrativ avdeling og 23-25 årsverk i redaksjonen, hvor også distriktskontorene er medregnet. De eneste stedene vi ikke kutter, er i utviklingsavdelingen. Der trenger vi egentlig flere teknologer og vi er avhengig av fullt trykk der, sier Pedersen.

Fra og med i dag kan de ansatte søke på sluttpakker og andre sluttordninger. Fristen er satt til 5. februar, ifølge Pedersen.

- Beklager kuttene
De tillitsvalgte har kjempet mot nedskjæringene, men er ikke blitt hørt.

- Vi beklager at ledelsen må ta de kuttene som de nå gjør. Dette er noe som redaksjonsklubben og andre tillitsvalgte ikke stiller seg bak. Vi er uenige med ledelsen i denne beslutningen, sier leder for redaksjonsklubben i VG, Tor-Erling Thømt Ruud, til Kampanje.

Han sier videre:

- Vi har vært i drøftinger med ledelsen om nedskjæringene, men vi må bare beklage at ledelsen har kommet til denne avgjørelsen. Vi er ikke enige i at det må kuttes ansatte i VG. Når det først skjer, er vi enig med ledelsen i at nedbemanningen skal skje gjennom frivillige ordninger.

- Er dere fornøyde med størrelsen på sluttpakkene?

- Nei, vi ikke fornøyde med størrelsen, men vi klarte å forhandle fram pakker som er større enn det vi ble forespeilet i starten, sier Thømt Ruud.

- Frykter de ansatte i VG-redaksjonen at mediehuset vil tape slagkraft i mediemarkedet?

- Ja, det er alltid en frykt. Med færre ansatte kan vi ikke gjøre det samme som i dag. Vi må ta tøffere valg om hva vi skal gjøre framover, sier Thømt Ruud.

- Store endringer i mediebransjen framover
På allmøtene i dag brukte VG-sjef Torry Pedersen tid på å beskrive VGs økonomiske utvikling.

- I 2015 hadde vi mindre inntekter enn året før. Vi solgte færre aviser og det var nedgang i annonsemarkedet. Vi må forvente at det blir ytterligere redusert i 2016. Vi må regne med at mediebransjen gjennomgår store endringer framover. Hvordan bransjen vil utvikle seg og i hvilket tempo har jeg ikke fasiten på, men jeg prøver å be folk tenke gjennom det som nå skjer. Vi er i et helt annet medielansskap enn det mange av oss begynte i. Det er det viktig å reflektere over.

- Er 2015 det mest krevende medieåret du har opplevd?

- 2001 var også et røft år. Da hadde jeg for ikke så lenge siden startet oppbyggingen av VG Multimedia og vi var vant med å sette rekorder. Så kom dotcom-smellen og i 2001 tapte jeg én krone for hver krone jeg fikk inn. Den gang var jeg 15-16 år yngre, så jeg er nok bedre trent til å takle sånne utfordringer i dag enn da. Men det er krevende tider, også utenfor VG, sier VG-sjefen, som ble publisher da Bernt Olufsen gikk av i 2011.

- Vi slåss med giganter i Silicon Valley
- Hvordan ble budskapet om konsekvensene av kuttene i VG mottatt i dag?

- Dette er ikke noen idealsituasjon. Jeg skulle helst ansatt 140 i stedet for å nedbemanne 40. Men i dag og tidligere har vi forklart beveggrunnene for at vi må kutte.

- Er du blitt mindre optimistisk etter fjoråret?

- Vi i VG har sammen med våre øvrige kolleger i Schibsted en unik mulighet til å posisjonere oss i det digitale landskapet, men vi slåss ikke lenger med mindre konkurrenter i Akersgata, vi slåss med giganter i Silicon Valley. Jeg pleier å påpeke at det er noen muligheter der ute og at medielandskapet vil bli endret betydelig.
Les også: Pedersen: - Har skjedd hurtigere og kraftigere enn forutsett Les også: VG-ansatte tror på frivillig nedbemanning
VG omsatte for 1,354 milliarder kroner etter tre kvartaler i fjor, en nedgang på 9,4 prosent sammenlignet med samme periode i fjor. Driftsresultatet endte på 191 millioner kroner, et fall på 21 prosent.

Også i Schibsted-eide Bergens Tidende (BT) ble de ansatte i dag informert om konsekvensene av nedskjæringene i avisen.
Les også: - Hver femte må gå i BT Les også: - Kutt på et nivå ingen har sett for seg

# data[].attributes.attachment_link.description
Tidligere i dag skrev Kampanje at VG-ledelsen i ettermiddag skulle informere de ansatte om konsekvensene av nedskjæringene i mediehuset. 40 årsverk og mellom 30 og 60 millioner kroner skal kuttes i 2016. Legger ned distriktskontorene, skåner utvikling VG-publisher Torry Pedersen forteller at kuttene skjer slik: - Vi har besluttet å legge ned de tre gjenværende distriktskontorene, det vil si kontorene i Tromsø, Bergen og Trondheim.

# data[].attributes.body
Aftenposten

# data[].attributes.attachment_link.title
Norske medier kutter for over to milliarder kroner

# data[].attributes.attachment_link.description
Den norske mediebransjen har gjennomført kutt for over én milliard de siste to årene. De neste årene planlegges det kutt på ytterligere én milliard.

# data[].attributes.headline
TV2 stevna, av oppsagt. oversikt over kutt

# data[].attributes.subject
TV2 stevna, av oppsagt. oversikt over kutt

# data[].attributes.attachment_link.description
En TV2-ansatt har saksøkt kanalen for usaklig oppsigelse.

# data[].attributes.body
Tirsdag 6.03.17

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del saken på:

NRK-lisensen slik den er i dag blir kastet på historiens søppelhaug.

Det kommer frem av Mediemangfoldsutvalgets rapport som ble lagt frem og overlevert kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) tirsdag formiddag. Dermed bekreftes signalene som kulturministeren selv ga allerede før jul i fjor.

Les også: Regjeringen vil vrake NRK-lisensen

Tirsdag formiddag kom Mediemangfoldsutvalget under ledelse av Knut Olav Åmås med sitt forslag til alternativ finansiering av statskanalen. Samme utvalg har sett på hvordan vi best skal sikre mangfoldet i medie-Norge i en tid da tradisjonelle medier er under sterkt press, ikke minst økonomisk, fra utenlandske storaktører som Facebook og Google.

Arbeidet med rapporten har blitt fremskyndet på grunn av den raske teknologiske utviklingen. Hvordan den nye tv-lisensen blir har vært blant de sakene som det har vært størst forventninger til.

Lest denne?: Kommentar: Presse mot propaganda

Ett av forslagene fra Mediemangfoldsutvalget går altså på å gjøre NRK om til en stiftelse. Ifølge utvalget vil ikke dette føre til store endringer fra dagens ordning, men utvalgsleder Knut Olav Åmås presiserte den fremtidige samfunnsfordelen ved at avstanden mellom NRK og Staten og politikerne gir større frihet begge veier.

Den nye NRK-lisensen er foreslått todelt; husstandsavgift og apparatnøytral avgift, etter henholdsvis tysk og dansk modell.

Den tyske modellen går ut på at du må betale en avgift, uavhengig om du har en tv eller ikke. Eier du en bolig, må du også betale avgiften.

Les også: Vil ha Google-skatt også i Norge

Den danske modellen - den apparatnøytrale - betyr at lisensen utvides slik at alle som eier medieutstyr som kan vise NRKs innhold, som nettbrett og mobiler, må betale.
Utvalget anslår at de nye tiltakene vil koste mellom 743 og 843 millioner kroner mer enn dagens nivå per år. I dag støttes norske medier med totalt rundt 7, 7 milliarder kroner. 5,5 av disse milliardene er inntekter fra NRK-lisensen.
Tirsdag la også Mediebedriftene frem nye tall for mediebruk. Mens papiropplaget for norske mediehus sank med 7,8 prosent i 2016, økte digitalopplaget med 8,6 prosent, viser tallene, ifølge NTB.

Andre sentrale punkter i utvalgets rapport var blant annet at momsfritaket (rundt 1,6 milliarder kroner i dag) blir utvidet til å gjelde alle nyhets- og aktualitetsmedier, og at det innføres et tidsavgrenset fritak på fire år fra arbeidsgiveravgiften for nyhetsbaserte norske medieselskaper.

I dag betaler norske medier en halv milliard årlig i arbeidsgiveravgift. Utvalgsleder Knut Olav Åmås fremholdt dette virkemiddelet som det kanskje viktigste i rapporten.

Mediemangfoldsutvalget stresset poenget med at politikerne måtte behandle rapporten så fort som overhodet mulig, ettersom mediesituasjonen utvikler seg raskt hver dag.

Kulturministeren svarte med å si at rapporten først må ut på en høringsrunde, og at den derfor neppe vil bli behandlet av Stortinget før sommerferien.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: NRK-lisensen slik den er i dag blir kastet på historiens søppelhaug. Det kommer frem av Mediemangfoldsutvalgets rapport som ble lagt frem og overlevert kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) tirsdag formiddag. Dermed bekreftes signalene som kulturministeren selv ga allerede før jul i fjor.

# data[].attributes.body
Artikkelen beskriver også Tv 2`s spareplan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Det har vært tilbakemeldinger fra personer i alle mulige posisjoner i TV 2, kolleger i andre mediehus og ikke minst seere som har engasjert seg på sosiale medier, sier han.

Selv ønsker ikke Baraldsnes å spekulere i hvorfor han fikk beholde jobben - til tross for han ikke ble innplassert i den nye organisasjonen tidligere i år.

- Jeg skal ha en grundigere prat med ledelsen senere. Men jeg hadde en hyggelig en kort og hyggelig telefonsamtalen med Karianne Solbrække (TV 2s nyhetsredaktør, journ.anm.) i går der jeg fikk inntrykk av at hun og andre i nyhetsledelsen har jobbet for å få meg med i den nye organisasjonen en stund - selv om det betyr at de TV 2 ikke kommer opp i det antallet de ønsker å nedbemanne, sier Baraldsnes.

I mai 2016 ble det kjent at TV 2 skal kutte 177 årsverk og 350 millioner kroner i kostnader innen år 2020. TV 2 gjennomførte i januar samtaler med 330 ansatte. De som fortsatt skal jobbe i TV 2s nye organisasjon, fikk vite at de er "innplassert".

Startet i 1992

Den mangeårige TV 2-reporteren vil gjerne understreke at selv om han fikk tilbud om sluttpakke, så har han aldri følt det har vært noen konflikt med kanalledelsen.

- Dette har vært en konflikt mellom ansatte og en prosess som har vært påført TV 2. Det er viktig å presisere. Men denne prosessen bør likevel ikke andre arbeidstagere utsettes for. Folk har fått vondt av den. Samtidig er det godt å se at lojaliteten og samholdet til hverandre har vært der hele veien. Den lagånden vi har hatt helt siden TV 2 startet opp i 1992, den er der fortsatt, sier Baraldsnes.

Støttegruppen "Behold Ronnie i TV 2" ble opprettet på Facebook i januar etter at han fikk beskjed om at han ikke er innplassert i TV 2s nye organisasjon.

Bobler av glede

Støttegruppen var svært kritisk til at flere med lang ansiennitet som ble sagt opp. Ronnie Baraldsnes har vært i TV 2 siden sendestart høsten 1992.

Gleden var derfor stor da Baraldsnes fikk den nye beskjeden torsdag.

"I dag fikk jeg beskjeden om at jeg fortsetter i TV 2 Nyhetene som fast ansatt, slik jeg har vært i 25 år. Jeg bobler av glede for at jeg kan fortsette å lage de historiene så mange av dere har sagt dere setter så stor pris på", skrev han sent torsdag kveld.

Han takker for støtten fra seere på Facebook-gruppen.

"Støtten fra dere på denne underlige reisen har vært uvurderlig. Jo visst har jeg hatt verdifull støtte fra kolleger i TV 2-huset og i andre mediehus, men en hevet knyttneve fra dere kan ha vært aller viktigst, dere som er våre seere som vi lever av og leverer til, det gjør mest inntrykk av alt, også på ledelsen i TV 2", skrev han på Facebook-siden.

Skal lage nye historier

Norsk Journalistlag har stått hardt på at ansiennitetsprinsippet er utgangspunktet for utvelgelse ved oppsigelser. Det innebærer at dersom flere er kvalifisert til å utføre en jobb, skal den som er ansatt sist sies opp først.

TV 2 har gjennomført en omfattende kompetansekartlegging, og varslet at blant annet digital kompetanse vil bli vektlagt ved innplassering i det "nye" TV 2. Også sosiale forhold kan tillegges betydning.

"Jeg bobler av glede for at jeg kan fortsette å lage de historiene så mange av dere har sagt dere setter så stor pris på", skriver Baraldsnes.

# data[].attributes.attachment_link.title
- Denne prosessen bør ikke andre arbeidstagere utsettes for. Folk har fått vondt av den.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det har vært tilbakemeldinger fra personer i alle mulige posisjoner i TV 2, kolleger i andre mediehus og ikke minst seere som har engasjert seg på sosiale medier, sier han. Selv ønsker ikke Baraldsnes å spekulere i hvorfor han fikk beholde jobben - til tross for han ikke ble innplassert i den nye organisasjonen tidligere i år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stig Finslo, direktør for utgiverspørsmål og samfunnskontakt i Amedia, understreker at omleggingene i Fremover og Halden Arbeiderblad er bestemt av mediehusene selv, og at konsernet ikke har lagt en sentral plan for at andre aviser i samme kategori skal følge etter.

- Vårt mål er at våre titler skal være førstevalget for lokalt digitalt innhold, og at vi skal ha minst like sterk posisjon digitalt som vi har hatt med papiravisa. Mediehusene må derfor utvikle sin produktportefølje slik at den til enhver tid er mest mulig attraktiv for både nye og eldre lesergrupper, sier Finslo.

Ifølge den siste statistikken fra Amedia fortsetter antallet heldigitale abonnenter å øke.

25 prosent av det totale antallet abonnenter er nå heldigitale. Antallet digitale kunder har bare fra årsskiftet økt med 11 prosent til 123.000.

Fremover og Halden Arbeiderblad kutter papiravisa på tirsdager og lørdager. Flere Amedia-aviser kan følge. - En fornuftig strategisk løsning, mener medieviter Arne H. Krumsvik.

Medier

Lørdag 7. mars tar Halden Arbeiderblad spranget over til en fådagersavis. I tillegg til lørdagsavisa forsvinner tirsdagsavisa. Uka etter følger en annen Amedia-avis etter: Også Fremover i Narvik kutter avisa lørdag og tirsdag.

Som plaster på såret får abonnentene tilbud om en nyutviklet digitalavis, som kommer i tillegg til dagens nettavis med løpende nyheter.

Beslutningen om å kutte er tatt på selvstendig grunnlag av styrene i de to avisene, men prosjektet har fått solid støtte fra eieren Amedia.

Christian Senning Andersen, ansvarlig redaktør i Fremover, blir ikke overrasket om flere av hans redaktørkolleger i Amedia-konsernet følger etter hvis resultatet blir vellykket.

- Vi har allerede fått spørsmål fra andre aviser i konsernet om hvilke erfaringer vi har gjort så langt. Vi har selv tatt initiativ til å fronte dette pilotprosjektet, men det er naturlig at flere vil komme etter, sier han.

Færre avisdager:

* Et titall lokalaviser har de siste årene redusert antall utgivelser for å kutte kostnader og satse mer på nettavis.

* 7. mars og 14. mars går de Amedia-eide avisene Fremover i Narvik og Halden Arbeiderblad fra seks til fire utgaver i uka.

* Omleggingen inngår i en strategi for å kapre enda flere digitale abonnenter. Samtidig lanserer avisene en ny digitalavis.

* Amedias 62 aviser har i dag 123.000 heldigitale abonnenter. Totalopplaget (digitalt og papir) har økt med 6,5 prosent på ett år.

Få leser lørdagsavisa

I takt med etableringen av nettaviser har flere aviser kuttet i antall avisdager de siste årene. Utviklingen har skutt ytterligere fart etter at distribusjonsselskapet Kvikkas overtok ansvaret for distribusjon av lørdagsaviser etter Posten. I januar meldte nettavisa Medier24 at ti aviser har sluttet med lørdagsavis på grunn av problemene som oppsto da Kvikkas overtok i november i fjor.

For avisa Fremover er det imidlertid ikke problemene med lørdagsdistribusjonen som har vært avgjørende.

- Også vi har vært rammet av problemer med lørdagsdistribusjon. Men andre faktorer har vært vel så viktige for beslutningen om heller å satse på fredagsavisa som den store helgeavisa, sier Andersen.

Lørdagsavisa har vært ansett som den viktigste avisa i uka, også for leserne. Leserundersøkelser Amedia har gjennomført for Fremover, bekrefter også at leserne har et sterkt engasjement for lørdagsavisa. Men målt i lesetid er oppslutningen overraskende lav, faktisk lavere enn for andre avisdager i uka.

- Det er flere fordeler ved å konsentrere reportasjene og alt det andre gode helgestoffet til fredagsavisa. Blant annet vil de som reiser på hytta på fredag, kunne ta den med seg i helga, og den blir stående i løssalgsstativet fredag og lørdag, sier Andersen.

Støtter omleggingen

Medieprofessor Arne H. Krumsvik mener avisbransjen har brukt uforholdsmessig mye tid og krefter på å kjempe for distribusjonen av papiraviser på lørdager. Ifølge Krumsvik vil lørdag trolig uansett gå tapt som den store avisdagen.

- Alt oppstyret rundt lørdagsdistribusjonen har vært litt overdrevet. Å legge helgeproduktet til fredag i stedet for lørdag virker som en fornuftig strategisk løsning på problemet. At leserne faktisk får avisa, er langt viktigere enn hvilken dag den kommer ut. Det er trolig ikke så farlig om de får avisa én dag tidligere, sier Krumsvik.

Han viser til at det var tilfeldigheter som gjorde at lørdag ble den store avisdagen i norsk presse. I andre land, som USA og Storbritannia, har søndag tradisjonelt vært dagen for avisenes fyldigste utgaver.

Krumsvik mener det er uklokt å trekke slutningen at papiravisene er på vei ut, selv om enkelte som Halden Arbeiderblad og Fremtiden velger å gå ned i frekvens.

- Jeg vil advare mot å gjøre dette til et ideologisk spørsmål om digitalisering. Papiraviser er fortsatt lønnsomt. Dette handler om å optimalisere fortjenesten, sier han.

Informerer leserne

Også Hans-Petter Kjøge, ansvarlig redaktør i Halden Arbeiderblad, sover godt om natta, selv om han leder staben gjennom en av de største endringene i avisas historie.

- Hele bransjen opplever nedgang i annonseinntekter, men vi vil fortsatt være en viktig kanal for lokale annonsører. Hvilken dag annonsen kommer på trykk, er ikke avgjørende, tror Kjøge.

Han er mer spent på om grunnfjellet i abonnementsmassen vil være med på reisen over i den nye digitalavisa, ikke minst de eldre.

Derfor bruker Kjøge mye av arbeidsdagene fram mot lanseringen på å reise rundt i lokalmiljøet og fortelle om omleggingen.

- Vi kjører en voldsom offensiv for å informere leserne våre. Akkurat nå er jeg på farta til å møte en pensjonistforening for å holde et datakurs på Halden bibliotek. Tidligere i dag pratet jeg med en gubbegjeng i et idrettslag, forteller Kjøge.

Selv om det kommer en del kritiske spørsmål fra leserne, er responsen for det mest positiv, forteller redaktøren. Med 500 flere digitale abonnenter det siste året mener også Kjøge at tidspunktet var inne for å ta det store spranget over til å bli en fådagersavis.

- Vi har hatt dialog med Fremover hele veien, og deler også mange av analysene som ligger til grunn. For vårt vedkommende viser det seg også at tirsdag og lørdag er de dårligste annonsedagene for papiravisa.

- Er dette det første skrittet på veien mot å bli en avis helt uten papirutgaver?

- Nei, det har jeg ingen formening om. Jeg tror det vil være marked for papiraviser lenge, men tror også at flere vil gjøre som oss og kutte i antall utgaver.

jonas.braekke@klassekampen.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Stig Finslo, direktør for utgiverspørsmål og samfunnskontakt i Amedia, understreker at omleggingene i Fremover og Halden Arbeiderblad er bestemt av mediehusene selv, og at konsernet ikke har lagt en sentral plan for at andre aviser i samme kategori skal følge etter.

# data[].attributes.attachment_link.description
De første tilbakemeldingene jeg har fått, er at hvis jeg kjører denne saken, så vinner jeg. Jeg har tro på at jeg skal få belyst at dette er en feil avgjørelse, sier Baraldsnes.