# data[].attributes.body
Læstadianismen er en bevegelse som går innenfor den norske kirke. Det begynte med samene. Mange samer flyttet rundt med reinen og det var slik bevegelsene spredte seg i Norge og Finland. Læstadianismen legger stor vekt på Martin Luthers forståelse av kristendommen og skriftene til Luthers. Læstadianismen legger stor vekt på den enkeltes erfaringer innenfor kristen tro, der de har en enkel livsstil hvor de avstår fra alkohol, kino, uteliv og dans.

# data[].attributes.body
Lars Levi Læstadius er opphavsmannen til læstadianismen. Han ble født nord i Sverige i 1800. Lars Levi utdannet seg til å bli prest, hvor han arbeidet blant samene. I begynnelsen av 1800-tallet var det nedgangstider i reindriften og det var et høyt antall med fattige. Mange fikk et stort forbruk av alkohol, noe som førte til tyveri og slåsskamper. Lars Levi Læstadius så liten kristentro blant samene, så han begynte å tvile på seg selv om han hadde gjort arbeidet sitt som prest riktig.

# data[].attributes.body
En dag fikk Lars Levi Læstadius besøk av ei fattig samejente som het Milla Clementsdotter. Hun strevde med hennes tro innenfor kristendommen, og fikk da fikk hjelp av Læstadius. Etter Gudstjenesten i 1844 fortalte Mille om problemene sine til Læstadius, hvordan hun ble så sikker i sin tro. Møtet med Mille ble en ny start for Lars Levi Læstadius, og hans perspektiver ble enda mer tydelige og intense.

# data[].attributes.body
Læstadius talte og skrev både svensk, finsk og samisk. Han var flink til å tale på et forståelig språk som folk kunne forstå. Lars Levi oppfordret folk til å våkne opp fra umoral og sløvhet, og hans engasjement førte til en bevegelse som spredte seg fra bygd til bygd. Alkoholforbruket begynte å gå sakte nedover og flere folk gikk i kirken, hvor de fleste fikk et bedre liv. Han arbeidet hele livet sitt for å bekjempe alkoholmisbruket, hvor han kunne gi fattige mennesker verdighet og selvrespekt.

# data[].attributes.headline
Det finnes tre retninger innenfor læstadianere, og det er "De førstefødte", "De småførstefødte" og "Lyngen retningen

# data[].attributes.subject
Det finnes tre retninger innenfor læstadianere, og det er "De førstefødte", "De småførstefødte" og "Lyngen retningen

# data[].attributes.body
De førstefødte er den opprinnelige vekkelsen etter Lars Levi Læstadius, som fant sted i den vestlige delen i Nord-Sverige. De ble også kalt vest læstadianer. De førstefødte bor i ulike steder som Finmark, Troms (som er en samisk fylke som ligger mellom Nordland og Finnmark) og Nordland. De har også en kommune som ligger i Sverige , og den er deres sentrale samlingssted.

# data[].attributes.body
De småførstefødte blir også kalt “Alta-retningen” hvor bakgrunnen er uenighet i synet på samarbeid og organisering av den læstadianske forsamlingen. Det oppsto en splittelse i Uleåborg i Finland (1934) hvor en liten gruppe ble utsøtt, og fikk navnet "De småførstefødte".
Gammel læstadianere var de som sto bak utstøtelsen.

# data[].attributes.body
Lyngen retningen er delt inn i to bevegelser. Hvor den ene retningen er Luthersk kirkelig vekkebevegelse, og den oppstod blant svenske samer på 1840-tallet. De ulike grenene blir som oftest kalt “den konservative bevegelsen” og “Den liberale bevegelsen”. Disse retningene har som navnet viser, utspring i fjord i Nord-Troms. Bevegelsene står sterkt i kommunene i fylket, selv om oppslutningen har sunket drastisk. Lyngen retningen en samlingsted i Skibotn, som finnes bare i Norge. De to bevegelsene innen lyngen ble delt rundt 1990 på grunn av uenigheter i lærespørsmål. Noen ville holde seg til reglene, og noen ville følge litt av det nye samfunnet, men fremdeles holde seg til sin tro. Den konservative bevegelsen ble laget på 1840-tallet, og den liberale bevegelsen går litt etter det moderne samfunnet.

# data[].attributes.body
I Norge er det cirka 50. 000 læstadianere, som er medlemmer av den norske kirke. De døper barna sine der, deltar på Gudstjenester og tar imot nattverd. I tillegg til at de drar i kirken har de egne samlinger hjemme som kalles forsamlinger. På forsamlingene bruker de en eldre utgave av Bibelen, salmeboken og den norske kirkes liturgi. Forsamlingene ledes av menn, som blir valgt ut i fra personlige egenskaper og hvordan de lever. Kvinnene kan ikke lede forsamlinger eller holde preken, men de kan fremdeles komme med forslag under samlingene.

# data[].attributes.body
Læstadianismen er i dag preget av splittelser og strider mellom enkeltpersoner. Den henvender seg stadig til unge mennesker. Å være læstadianer er ofte knyttet til familie og generasjoner. Man følger gjerne fotsporene til slekten sin når det gjelder læstadianismen. Om for eksempel moren er læstadianer, vil det falle datteren eller sønnen naturlig inn og bli det selv også.

Handlingene i læstadianismen tar mye inspirasjon fra samekulturen. Mange sier i dag at læstadianismen berget sjøsamiske områder. Rørelsen slik den oppstod i bevegelsens første år, sies at den skal være en form for religiøs handling som stammer fra sjømennene før i tiden. Det sies i dag at rørelsen er borte fra samlingene. Mange tviler på at den er helt borte fra samlingene, men det er det utgangspunktet sier.

I den båten som kalles Nord-Troms er den læstadianske tradisjon anerkjent som en del av den kulturelle bunnen. Læstadianeren er med på å påvirke innholdet i skoledagen til barna sine. De begrenser barna sine fra å være for mye i arenaer der verdens barn er, og de har begrenset tilgang til blant annet dans og kortspill. Men med sin 150 år gamle tradisjon, et bra sosialt system og kulturen til å ikke bry seg om trender og livsstiler - vil bevegelsen fortsette å gi trygghet til de som vil være guds barn, mens de venter på å komme til en annen verden

# data[].attributes.body
Samisk kirkeliv er en stor del av kirkene i Norge, grunnen til dette er fordi Samene er Norges urfolk. Det bor samer i nesten alle fylker og kommuner i Norge. Det samiske språket er også i bruk i store deler av befolkningen, derfor er det sentralt for et livskraftig og likeverdig samisk kirkeliv. Nidaros er blant annet en stor del av det samiske kirkelivet.

Samisk kirkemøte ble opprettet av kirkemøtet i den norske kirke i 1992. Målet var å få fram samisk kirkeliv, ved å få mer fokus på samisk kirkeliv i verden og i Norge. Rådet består av 8 medlemmer, og de representerer de tre ulike samiske språkgruppene i Norge. Rådet skal få til at den samiske kirkelivet blir tatt vare på, som en likeverdig og naturlig del av Den norske kirke.

# data[].attributes.body
Hentet 07.02.2017 fra
https://snl.no/l%C3%A6stadianere

Hentet 07.02.2017 fra
http://www.ntrm.no/Utforsk/Nettpublikasjoner/Laestadianismen

Hentet 08.02.2017 fra
https://rle-nett.cappelendamm.no/enkel/seksjon.html?tid=1280528

Hentet 09.02.2017 fra
https://rle-nett.cappelendamm.no/enkel/seksjon.html?tid=1280524

# data[].attributes.body
Hentet 09.02.2017 fra
http://nsr.no/politikk/tros-og-livssyn

Hentet 09.02.2017 fra
http://www.love.is/roald/lestad01.htm

Hentet 09.02.2017 fra
http://www.ntrm.no/Utforsk/Nettpublikasjoner/Laestadianismen/Saertrekk

Hentet 09.02.2017 fra
https://no.wikipedia.org/wiki/Lars_Levi_L%C3%A6stadius