# data[].attributes.body
Overordnet:

Det moderne gennembrud er en litterær periodebetegnelse for 1870 til 1890 i Danmark, og er på mange måder et opgør mod romantikkens idyl. I denne periode sættes de 3 K’er under debat: Køn, Kirke og klasse, som blev indledt med sædelighedsfejden. Til perioden hører forfattere som Herman Bang, Henrik Pontoppidan, Georg Brandes og nogle gange Johannes V. Jensen. Dog bliver skandinaviske forfattere som Henrik Ibsen, Amalie Skram og August Strindberg også ofte læst.

Georg Brandes er en central skikkelse, da han opfordrede forfatterne til at sætte problemer under debat.

Køn, kirke og klasse til debat (TEMA)
Religionen og kirkens rolle, blev sat under debat, da det især var inden for religionen, at uretfærdighed og dobbeltmoral viste sig. Religionen og kirken blev af mange af de moderne forfattere betragtet som midler til undertrykkelse både af samfundet men også kvinderne. Brandes og de moderne forfattere var inspirerede af naturvidenskaberne og især Darwins evolutionsteori, og de mente ikke, at religion var andet end overtro. Kritikken var, at magthaverne alt for længe havde brugt religionen og den religiøse moral til at få mennesker til at finde sig i de urimelige vilkår, de levede under i livet, for at håbe på belønning efter døden. Brandes gik her ind for, at kvinden skulle opnå den samme seksuelle frihed som mændene. Andre mente derimod, at mændene ligesom kvinderne skulle lære seksuel selvbeherskelse og holde sig til den ene partner, som var deres ægtefælle. Den store debat om seksualitet og kønsroller blev siden kendt som "sædelighedsfejden".

Industrialismen (PERIODE)
Efterhånden som Danmark bliver mere og mere industrialiseret og urbaniseret, medfuldte en stigende velstand, forbedret ernæring og sundhedstilstand på landet, hvilket skabte et fødselsoverskud, der med de udbyggede transportsystemer kunne flytte til byerne som arbejdskraft i industri- og håndværksvirksomhederne. Kontrasten mellem rig og fattig var stor, men livet som lønarbejder i fabrikken eller tjenestepige hos borgerskabet var ikke hårdere end landarbejderens. Der var klasse også et stort tema i Det moderne gennembrud. Dertil kom, at byen gav større individuel frihed. Den enkelte blev ikke overvåget på samme måde som hjemme på landet, hvor man måtte indrette sig efter sognets og familiens normer. Individualiseringen førte omvendt til ligegyldighed over for de mange anonyme mennesker, man passerede på gaden, og til oplevelsen af en førhen ukendt ensomhed midt i menneskemylderet. Med denne frihed fuldte nogle konsekvenser: fremmedgørelse, fragmentering og tiltagende angst grundet tab af traditioner. Det moderne gennembrud og industrialiseringen er nemlig også et farvel til traditionerne.

Centrale ismer for perioden er:
- Realisme
- Naturalisme
- Impressionisme

Forfattere vi har arbejdet med:

Amalie Skram

Herman Bang

Henrik Pontoppidan

Malere vi har arbejdet med:

Christoffer-Wilhelm Eckersberg:

Bertha Wegmann

H.A. Brendekilde

# data[].attributes.body
"Nyere Tid" strækker sig cirka fra år 2000 og fremefter. Det er altså den periode vi lever i nu.

OVERORDNET:

Perioden er i særlig høj grad påvirket af en globaliseret, flydende og multimedial verden. Det vil sige at vi er, som aldrig før, er forbundet på tværs og grænser via medier og at faste struktrurer og traditioner er under konstant forandring.

En bevidsthed om

at ’virkeligheden’ i dag typisk er noget, der formidles via medier er allestedsnærværende.

Virkeligheden skal ikke forstås som noget absolut, men er i en eller anden grad iscenesat, og det relativerer billedet af den. Det er denne dobbelthed, der ligger i titlen:

Realisme – og relativisme.

OM TEKSTLÆSNING:

Mange af teksterne fra Nyere tid

er udpræget fortolkningsåbne. Dette adspejler virkeligheden som nævnt foroven.

Teksterne udfordrer etablerede læsemåder og kalder på nye ’greb’ og begreber til at forstå og beskrive, hvad der er på færde i teksterne. Derfor henvises der flere gange i forløbet til sådanne hjælpebegreber.

Man skal for eksempel inddrage sin egen virkelighed som læser for at forstå teksten; der er ofte tomme pladser i teksterne og en verden uden for teksten anvendes flittigt.

Kunstværker kan ofte have en politisk agenda, der kræver at forbrugeren/publikum tager stilling.

KENDTE TEKSTER:

Naja Marie Aidt: "Bulbjerg"

Naja Maria Aidt: "Myggestik"

Helle Helle: "Globryllup"

Sagtekster:

"Vi bliver mere og mere forelskede. I os selv” Lea Wind-Friis - Politiken

"USA bliver svagere med valget af Donald Trump", Politiken

Flygtningedebat

forår 2016:

"Dansk lovforslag sænker sig som en skygge over Europa", Politiken

Flygtningedebat,

Deadline

Spillefilm:

Hævnen

Stille Hjerter

Billedanalyse

"Black out"

"The Collectors"

# data[].attributes.body
Overordnet:

Litteraturhistorie beskæftiger sig med hvordan litteraturen (i kulturen) ændrer sig over tid.

Man kigger på, hvad litteraturen udspringer af og hvilken betydning en given litteratur har for eftertiden. Det betyder altså noget at kunne forstå litteraturen i den tid den blev skrevet og at kunne forstå hvordan vi ser på den fra hvor vi står i dag.

Vi har arbejdet med litteraturhistorien fra middelalderen til og med romantikken. Den danske litteraturhistorie dækker dogbredt helt fra middealderen i år 1000 til dagens Danmark.

Inden under litteraturhistorie har vi arbejdet med Middelalderen og i den forbindelse med folkeviser.

Vi har arbejdet med oplysningstiden og romantikken. Som det sidste i forløbet arbejdede vi med det moderne gennembrud og det moderne.

Vi har under alle områder kigget på hvilke tendenser der var i samfundet og hvordan det har været med til at forme den litteratur der prægede perioden.

Oplysningstiden 1720-1800

Var en periode i Europas historie fra ca. 1690 til ca. 1800. Begrebet "oplysning" hentyder til, at filosofien og naturvidenskaben udvidede menneskets viden om verden og brugte resultatet til at sætte spørgsmålstegn ved autoriteter som kongemagt og kirke. oplysning handler om at hjælpe fornuften på vej i mennesket og i samfundet, så fordomme og indgroede vaner kan ryddes af vejen, så mennesker kan få en klarere forståelse og skabe en bedre verden. Oplysningstidens tænkere bruger metaforen 'at kaste lys ind i et mørke' om deres opgave.
I forbindelse med forløbet har vi læst følgende tekster.
·      Holberg: Erasmus Montanus, drama, uddrag, 1723, Gyldendals litteraturportal

·      Brorson: Her vil ties, her vil bies, salme, 1765, Gyldendals litteraturportal

·      Ambrosius Stub, Aria, digt, 1777, Gyldendals litteraturportal

·      Charlotte Biehl, Mit ubetydelige levnedsløb, selvbiografi, 1787, uddrag, Gyldendals litteraturportal
Derudover har vi set og analyseret "En Kongelig Affære"

Romantikken
Som en reaktion på oplysningstidens fokus på fornuft og logik dyrker de romantiske værker de store følelser: kærligheden, fantasien, længslen, intuitionen, musikken, kunsten – alle som en vej til at finde ind til en dybere og højere mening med tilværelsen.

Ofte søger forfatterne ud i naturen for at søge inspiration – og for at opleve tilværelsens store mysterium. I den romantiske litteratur ses det derfor ofte, at fortælleren spejler sine tanker og følelser i naturen.

Nyplatonismen er inspireret af den græske filosof Platon, der hævdede, at verden er dualistisk (delt i to). Denne todeling af verden kan almindelige mennesker ikke registrere, men den romantiske poet eller det romantiske geni kunne netop - som f.eks. visse forfattere eller deres fortællingers hovedpersoner.

'Denne verden', det vil sige den materielle verden, som almindelige mennesker kan se og mærke, er ifølge Platon blot en falsk verden, en illusion – den kaldes for 'fænomenernes verden'. 'Den virkelige verden' er derimod 'idéernes verden', som er en åndelig verden, hvortil alle med længsel søger hen for at blive ét (monisme) - frigjort fra den materielle verdens forstyrrelser.

Vigtige personer:
Adam Oehlenschläger
H.C Andersen
Steen Steensen Blicher
NFS Grundtvig

Vi har arbejdet med "Klokken" og "Skyggen" af H.C Andersen, og vi har arbejdet med "Guldhornene" af Adam Oehlenschläger og "Sildig opvaagen" af Steen Steensen Blicher.

Det moderne:

Det moderne strækker sig over en lang periode - typisk fra begyndelsen af 1900-tallet og frem til 1970 - nogle vil mene senere.

Perioden er overordnet karakteriseret ved urbanisering, industrialisering og fremmedgørelse. De elementer og temaer der kendetegner Det Moderne Gennembrud fremskrives og individet står efterhånden helt alene i en mere og mere foranderlig og bundløs verden uden faste holdepunkter.

Det psykologiske er for mange interessant. Det er f.eks. noget vi genkender hos ekspressionisterne (Tom Kristensen) eller senere igen hos konfrontationsmodernisterne (Klaus Rifbjerg).

I mange af de moderne tekster tematiseres de indre følelsesliv og fremmedgørelsen fra sig selv og samfundet.

# data[].attributes.body
Mediehistorie er et fokusområde, som omhandler de forskellige medietyper i et historisk perspektiv. I dette fokusområde har vi arbejdet med aviser og genreopdeling i informationsgenrene og opinionsgenre - og de genrer der ligger under disse.

Der er yderligere blevet arbejdet med de fem nyhedskriterier, billedeanalyse af pressefotos, stofområder og samfundsområder. Der er også fokus på, hvordan kommunikationen har udviklet sig fra at være i aviserne til den nuværende kommunikation i moderne massemedier.

Med mediehistorie har et af temaerne været, hvor brede medierne er, hvor hurtigt en nyhed spredes, og hvordan de unges hverdag er påvirket af medierne, herunder især af de sociale medier.

Et andet tema er også, at den massive påvirkning af sociale medier og adgangen til verden via internettet kan efterlade moderne unge med en følelse af "FOMO" (Fear of missing out), og hvordan dette kan skabe en afhængighed hos forbrugeren.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med sproglighed gennem tekst og mundtlighed. Vi har lært om kommunikation på tværs af fagets felter. Vi har lært forskellige metoder og sproglige metoder der er værd at lægge vægt på for, på kritisk vis, at kunne forstå en given tekst.

Der har været fokus på hvordan man mestrer kritikken af sproget, og kan se fordele og ulemper ved de benyttede virkemidler i sproget, der medfører en bestemt form for kommunikation.

Herunder er nogle af dem:

Overordnet om emnet:

Det retoriske pentagram

Afsender/modtager-forhold

Komposition

Argumentation

Appelformer

Retoriske virkemidler

Sproglige billeder

Fakta- og fiktionskoder

Diskursanalyse

Spin

Tekster vi har arbejdet med:
Det vi har haft med Anne:

M. L. King: I Have a Dream, 1963, YouTube

B. Obama: Speech on gun control, remembering school shooting in Connecticut 2016, YouTube

# data[].attributes.body
Autofiktion

De tekster vi har læst i form af “autofiktion” har fokus på den genre som kombinerer fiktion med selvbiografi. Ved autofiktion inddrager forfatteren dele af sit eget liv i sit digt eller historie. Forfatterne referer altså til en genkendelig virkeligheden, på baggrund af deres eget liv.

Fakta og fiktion blandes på anderledes måder, og dette giver plads til forfatterne og deres mere intime og private sider. Det hemmelige og private gøres offentligt og tilgængeligt, så forfatteren udleverer sig selv helt blottet til læseren. Der er ofte en iscenesættelse på spil og det kan derfor være svært at holde fakta fra fiktion.

Primærtekster (litteratur):

Det nemme og det ensomme (Asta Olivia Nordenhof, 2013)

Kokkens Datter (Jørgen Leth, 2005)

Yahya Hassan (Yahya Hassan, 2013)

Casper Eric: Nike og 7/11:
http://litteraturportalen.gyldendal.dk/en/Indgange/perioder/den_globale_tidsalder/eric_caspar.aspx

Sekundærtekster (teori etc):

Stå fast: “At finde eller affinde sig med sig selv”  (Svend Brinkmann, 2014)

Stefan Kjerkegaard, autofiktion og litteraturdebat: http://kjerkegaard.blogspot.dk/2016/06/autofiktion-og-litteraturdebat.html

Erving Goffman:
https://samfundsfag-c.systime.dk/index.php?id=640

Dobbeltkontrakten (Poul Behrendt, 2006)

Tema

Temaerne som teksterne belyser blander den normale fiktive tekst og den normale selvbiografi sammen og danner genren autofiktion. Denne genre giver skribenten lov til at “pynte” på deres minder mm.

# data[].attributes.headline
Fokusområde 6: Kroppen i det senmoderne 

# data[].attributes.subject
Fokusområde 6: Kroppen i det senmoderne 

# data[].attributes.body
Kroppen i det senmoderne et et fokusområde, hvor vi har undersøgt hvordan kroppen er påvirket af de tendenser, der er i det senmoderne samfund.

Vi lever i et samfund hvor globaliseringen er uundgåelig. Dette er med til at påvirke vores kroppe og måden vi forstår kroppe i det her senmoderne samfund.

Der bliver i dette fokusområde derfor sat spørgsmålstegn ved og diskuteret normer og tabu om kroppen, om køn, om vægt, om idealer, om kunstighed og om dødelighed, som kan være svære at forholde sig til.

I dette fokusområde prøver kunstnere og forfattere, på sin vis, at få os læsere, publikum og borgere til at forholde os kritiske til det vi læser og ser. Det er bl.a. den amerikanske filosof Judith Butler der sætter spørgsmålstegn ved kønsnormer, kroppen og hvordan køn omtales. Det er også udviklingen af kropsidealet og kønnet har været påvirket af samfundsnormer, kulturelle normer og medieskabte normer der hele tiden italesætter kroppen på forskellig vis.

Kroppe og mennesker stereotypificeres og det er bl.a. forfatter Maja Lee Langvad der med sit digt “Find Holger Danske” gør op med de stereotyper der fremstilles i Danmark. Kroppen i det senmoderne samfund dækker derfor over en række begreber der hele tiden tages til diskussion af de senmoderne forfattere og kunstnere.

VÆRKER OG TEKSTER:
Maja L Langvad: "Find Holger Danske"
Peter Seeberg: "Patienten"
Naja Marie Aidt: "Har Døden taget..."
Ovid: "Narcissus"
Fed Front: "De Tykkes vidnesbyrd"
Loren Cameron: "Selvportræt"
Marina Abramovic: "Rythm 0"